ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 204, 2021-02-24 09:30

יעקב אשר: בוקר טוב.

יעקב אשר: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יעקב אשר: על סדר-היום עכשיו זה הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה), תיקון מס' 2), התשפ"א-2021.

יעקב אשר: להזכירכם, הקראנו ודנו בעניין הזה.

יעקב אשר: עלו כמה נקודות שעלו וביקשנו ממשרד הבריאות, שכאשר יתוקנו התקנות הבאות שיינתן ביטוי לנושא של איחוד משפחות או משפחה מפוצלת.

יעקב אשר: למרות שנציגי המשרדים השונים, גם משרד הפנים, אמרו כאן לפרוטוקול שזה הקריטריון שבסמכותם והם משתמשים בו, אנחנו בכל זאת ביקשנו לתקן את העניין הזה.

יעקב אשר: מאחר ועדיין לא הותקנו תקנות חדשות ההמלצה שלי היא שאנחנו נאשר את זה אבל כרגע הבקשה היא עד 6.3.

יעקב אשר: זה אומר שהתקנות הבאות יגיעו אלינו ביום חמישי ואז הוועדה לא תוכל להביע את דעתה בעניין הזה וגם שנוכל לוודא שהתקנות האלה יוטמעו.

יעקב אשר: גם דובר פה על נושא של טיסות ממקומות אחרים.

יעקב אשר: בינתיים שמעתי שהיתה טיסת חילוץ מקייב.

יעקב אשר: אנחנו מצפים שהממשלה תתקן את זה בתקנות הבאות.

יעקב אשר: לכן לא נקיים דיון אלא אם כן יש שאלות של חברים.

יעקב אשר: התקנות של הכניסה והיציאה מהארץ הם עד שבת הבאה ודנו על זה ביום ראשון.

יעקב אשר: אני ממליץ לתת לממשלה זמן לתקן את הדבר הזה.

יעקב אשר: לכן אני מבקש להקדים את זה עד שלישי בחצות ואז זה יגיע לוועדה קודם.

יעקב אשר: רשמנו לעצמנו ואני יודע שגם בפועל זה מתנהל כך, שהנושא של פיצול משפחות, מה שנאמר על משרד הפנים, הוא תקף וזה הקריטריון שלהם.

יעקב אשר: אבל אנחנו ביקשנו בכל מקרה להכניס את הנושא הזה.

יעקב אשר: אני רוצה גם להעלות נקודה נוספת של ילדים בהסדר.

יעקב אשר: יש משפחות של גרושים וגרושות שהאב או האם חיים בחו"ל.

יעקב אשר: השאלה האם יש פתרון לדבר הזה ואם לא, אני אבקש לחדד את זה גם בתיקון הבא.

יעקב אשר: אמנם זה נכנס בתוך ההומניטרי.

מיכל וונש: אני רק אומר שמקור כל הבעיה היא שהסעיף הומניטרי הוא סעיף סל שאף אחד לא יודע מה הוא אומר.

מיכל וונש: זה עניין סובייקטיבי, זה עניין רנדומאלי.

מיכל וונש: יש קבוצות שמועדות מראש שצריך לגביהם הסדר, בין אם זה עולים חדשים שמהמשפחות מפוצלות, סטודנטים שלומדים בחו"ל וצריך עבורם הסדר.

מיכל וונש: יש משפחות שכפי שאמרת, הילד נוסע הלוך חזור.

מיכל וונש: יש מי שנוסע למה שנקרא עניינים הומניטריים, אז צריך לפרט: הלוויה, קרוב משפחה חולה.

מיכל וונש: צריך אפשרות לדעת מתי חוזרים ולא אחרי 60 יום.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני אבקש שנבקש באופן ספציפי את ההבנה איך המנגנון הזה עובד.

מיכל וונש: הפערים הם בין הרעיון המקורי של הומניטארי לבין הביצוע בפועל.

מיכל וונש: זה מה שאנחנו רואים.

יעקב אשר: לכן הבקשה שלנו שזה יובהר בתקנות.

יעקב אשר: בישיבה הקודמת נאמר על ידם וגם על ידי משרד הפנים שיתייחסו לזה בתקנות החדשות.

יעקב אשר: נשמע קודם את עופר.

עופר כסיף: רציתי לשאול.

עופר כסיף: הובא לידיעתי ששתי טיסות שהיו אמורות להביא היום אזרחים חוזרים מבוקרשט ומקייב בוטלו.

עופר כסיף: האנשים שרצו לחזור סורבו בוועדת חריגים.

עופר כסיף: האם הדבר הזה מוכר?

עופר כסיף: אני לא יודע בכמה אנשים מדובר?

עופר כסיף: מדוע הם סורבו?

עופר כסיף: מה האפשרות לפתור את הבעיה שלהם?

עופר כסיף: אלה שתי טיסות שהיו אמורות היום לצאת והן בוטלו.

קריאה: אם אפשר לחדד, תקנות התעופה עכשיו בדיוק בדיון בוועדת הכלכלה והנושא הזה מוסדר בתקנות התעופה ואנחנו לא הגורמים הרלוונטיים כרגע.

יעקב אשר: בדיוק.

יעקב אשר: אנחנו בחלק אחד של העניין.

יעקב אשר: בחלק הזה אנחנו רוצים לתרום את חלקנו.

יעקב אשר: אני שוב הולך בשיטה שלי.

יעקב אשר: נכון שיש לי הרבה סבלנות אבל בסוף גם פוקעת לי הסבלנות.

יעקב אשר: לכן אולי נתכנס כאן היום שוב, אם אני אראה שלמישהו נפל האסימון בעניין של חלופות למלוניות או לפחות מתווה שנוכל להתחיל אותו.

יעקב אשר: זה לא הנושא כרגע.

יעקב אשר: לכן אני ממליץ בפני הוועדה לאשר את התקנות האלה.

יעקב אשר: אנחנו לא רוצים לעשות דברים לא אחראיים אבל מצד שני נקצר אותם עד ה-2.3.

יעקב אשר: מבחינתי גם רביעי זה טוב.

יעקב אשר: עד יום רביעי ב-7 בבוקר.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש.

מיכל וונש: אמרנו הומניטרי לפני דקה ועכשיו אנחנו אומרים עוד שבוע, ההומניטרי יחכה.

יעקב אשר: את זה אמרנו לפני שעה.

מיכל וונש: אני מבינה אבל למה עוד שבוע שלם?

מיכל וונש: אנחנו לא תורה מסיני.

מיכל וונש: צריך לייצר את המנגנון.

יעקב אשר: אני אסביר לך עוד פעם.

יעקב אשר: מבחינתי, ברגע שנאמר לפרוטוקול מה שנאמר וגם ברוב המקרים זה מבוצע.

יעקב אשר: שיהיה לכם ברור.

יעקב אשר: האוייב של הטוב הוא הטוב יותר.

יעקב אשר: אפשר לעשות מזה פופוליסטיקה - - -

מיכל וונש: לא פופוליסטיקה, זה דיני נפשות.

יעקב אשר: אני מודיע לך שגם אחרי שזה יהיה בתקנות עדיין יהיו טעויות בשיקול דעת ועדיין יהיו בעיות.

יעקב אשר: אנחנו לא בבית מרקחת.

מיכל וונש: מבקשים שקיפות אבל.

יעקב אשר: בסדר.

יעקב אשר: לכן, מבחינתי, ברגע שזה נאמר – אני לא רוצה לחדד את זה כרגע יותר מידי כי בסוף עוד נקבל דמי קבורה על מה שהשגנו עד עכשיו.

יעקב אשר: לכן אני אומר שנלך לאט.

יעקב אשר: רשמנו לעצמנו וזה גם נרשם בפרוטוקול.

יעקב אשר: אגב, זה גם בוצע.

יעקב אשר: שוב, אם יחליטו לסגור ל-200 או ל-100 זה דבר אחר אבל זאת לא החלטה שלנו.

יעקב אשר: אמרנו שבתוך הקריטריונים, בתוך מה שאנחנו מטפלים, נאמר לנו לפרוטוקול, גם על-ידי נציגי משרד הבריאות וגם על-ידי נציגי משרד הפנים ורשות האוכלוסין, שמבחינתם הנושא של פיצול משפחות, הנושא של עולים חדשים בוודאי.

יעקב אשר: אולי יש דברים שהעלית כמו כאלה שצריכים לחזור מחו"ל והם נסעו לענייני עבודה.

יעקב אשר: זה עדיין לא סודר ואני לא מאמין שזה יקרה בימים אלה.

יעקב אשר: בואי נאמר שרוב הדברים הם אלה.

יעקב אשר: אנחנו עדיין מבקשים מהממשלה שזה יבוא לידי ביטוי בתקנות הבאות.

יעקב אשר: לכן אני מבקש שבמקום שזה יגיע אלינו אחרי שבת ואז זה יגיע אלינו בחמישי או בשישי ואז לא נוכל לדון בזה ולראות אם באמת זה נעשה ולתת זמן לתקן, זאת ההצעה שלי.

יעקב אשר: לבוא עכשיו ולהתווכח על היומיים האלה, אני רואה בזה דבר מידתי וזאת המידתיות שאני רואה.

יעקב אשר: לכן אני מציע להעלות את זה להצבעה.

גור בליי: יש כאן כן שאלה שעולה, אגב מה שעלה מהדברים של היושב-ראש וחברת הכנסת וונש, לגבי הנושא של אמות המידה של ועדת החריגים.

גור בליי: לפי החוק, לפי התיקון, סעיף 7א(ד) (1) אומר שהחלטת ועדת החריגים תתקבל לפי אמות מידה שוויוניות שיפורסמו לציבור.

גור בליי: השאלה באיזה מידה ועדת החריגים עומדת בדרישה הזאת של החוק?

גור בליי: זאת אומרת, יש את החריגים הסטטוטוריים שהם בתקנות אבל השאלה היא, האם לגבי החריג ההומניטארי, האם גם עומדים בדרישה הזאת לאמות מידה שוויוניות.

גור בליי: זאת דרישה סטטוטורית שנכללת בחוק.

איתן גינזבורג: אני רוצה להעיר ביחס למועד שנקבע בתקנות.

איתן גינזבורג: המועד נקבע לפי התו הסגול עד 23.3.

יעקב אשר: איזה תו סגול?

יעקב אשר: כבר קבענו את זה והצבענו.

איתן גינזבורג: אבל אני רוצה להגיד לך משהו.

איתן גינזבורג: ה-28.3 זה ה-1 לפסח.

איתן גינזבורג: אין שום סיכוי שהוועדה תתכנס במועד הזה כדי להאריך.

יעקב אשר: הערה טובה.

איתן גינזבורג: לכן התאריך הזה הוא בעייתי.

איתן גינזבורג: אני לא יודע מה המצב המשפטי אבל אני חושב שצריך לתקן את המועד.

יעקב אשר: אתה יכול לעשות רביזיה ואפשר לשנות את זה בכמה ימים.

איתן גינזבורג: נעשה רביזיה.

יעקב אשר: הם עשו את התאריך הזה כי הם חושבים שאחר-כך לא יצטרכו את זה בכלל.

יעקב אשר: אבל זה בדיוק ה-28 ימים לכן הם עשו את זה.

יעקב אשר: אני מקבל את ההערה שלך בכבוד ובשמחה.

יעקב אשר: אפשר לעשות עכשיו רביזיה עם ההסכמה של המגיש?

איתן גינזבורג: עוד חצי שעה.

יעקב אשר: אז רק תתאמו תאריך.

יעקב אשר: חבר הכנסת טור פז.

משה טור פז: בהמשך לדבריו של גור, הייתי רוצה להציע שהוועדה תיקח על עצמה לנסח כמה דברים בצורה מדויקת יותר, גם מבחינת הנהלים של מה וועדת החריגים עושה.

משה טור פז: זה נושא שחוזר פה כל הזמן.

משה טור פז: גם לפני, והיום כבר אפשר לבקש אחרי.

משה טור פז: אני חושב שהציבור זכאי לדעת מי קיבל, מה קיבל.

משה טור פז: שמענו עכשיו מחבר הכנסת כסיף על מטוס כזה ומטוס אחר.

משה טור פז: בואו נקבל דוח ואז נוכל להעיר את הערותינו כי נדמה לי שיש פה משיכת חבל שכל החזק זוכה.

יעקב אשר: קודם כל, אפשר לבקש דיווח לוועדה והנה אנחנו מבקשים.

איתן גינזבורג: אדוני היושב-ראש, באיזו תקנה אנחנו עכשיו?

יעקב אשר: אנחנו בנושא שדנו בו באריכות על תיקון מס' 2 ולא הצבענו בנושא הגבלת הכניסה והיציאה מישראל.

יעקב אשר: קודם אמרתי שבעצם הובהרו לנו דברים כאן ולמיטב ידיעתי ברובם הם גם נעשו בפועל.

יעקב אשר: אני מקבל את הרעיון של משה ואני באמת אבקש לקבל איזה דוח של כמה לפי הסיבות שלהם.

יעקב אשר: איתן, אני מציע להקדים לא עד ה-6 לחודש שזה שבת.

יעקב אשר: נקדים את זה עד שלישי או רביעי.

יעקב אשר: שלישי בחצות זה נקרא רביעי אפשר גם רביעי בבוקר.

גור בליי: אז 3.7 בשעה 07:00, יום רביעי.

תהלה פרידמן: קיבלתי כמה שאלות.

תהלה פרידמן: עכשיו שעושים את השינויים כמה אנשים יכולים להיכנס - - -

מיכל וונש: לא עשו שינויים.

מיכל וונש: אמורים להכניס עד 2,000 ביום.

יעקב אשר: היא צודקת.

יעקב אשר: גם השבוע כשהכניסו 600 יכולים עד 2,000 אבל זאת החלטה שהיא לא לפתחנו.

מיכל וונש: כי אין להם איך לבצע את זה.

תהלה פרידמן: הבנתי.

תהלה פרידמן: אני רוצה להבין האם מי שכבר קיבל אישור מוועדת חריגים, הוא יוכל להיכנס ראשון?

תהלה פרידמן: מי אחראי על הסדר?

יעקב אשר: זה דיון שמתקיים עכשיו בוועדת כלכלה וזה לא החלק שלנו.

יעקב אשר: השאלה שלך היא טובה.

יעקב אשר: להגיד לך שיש תשובה על זה?

יעקב אשר: לדעתי אין תשובה וגם לא תהיה.

יעקב אשר: אני גם לא רוצה שתהיה תשובה כי אם תהיה תשובה, אז זאת תהיה תשובה לא טובה.

איתן גינזבורג: 3.3 זה בדיוק שבוע מהיום.

יעקב אשר: מיכל משרד הבריאות, מה לגבי הקריטריונים?

מיכל גולדברג: ביקשתי להתייחס להצעה של הוועדה לגבי ההצעה שהועברה אלינו אחרי הדיון האחרון, להוסיף מי שהוא תושב ארעי במדינת ישראל, בעצם לתת לו את אותו מעמד כמו של אזרח ישראלי ותושב קבע.

מיכל גולדברג: אם תרצו, אני אשמח להתייחס לזה.

מיכל גולדברג: אנחנו בחנו את הבקשה ולצערנו לא ניתן להיענות לה ואני אשמח לפרט.

מיכל גולדברג: בכל מה שקשור לעבודת ועדת החריגים, כמובן שכל אותם מקרים הומניטריים יכולים לקבל מענה דרך ועדת החריגים דרך החריג של תקנה 5(ב)(1), מי שאינו אזרח ישראלי.

מיכל וונש: מיכל באמת, אנחנו פה בלופ.

מיכל גולדברג: כשמדובר בצורך הומניטארי ניתן להגיש בקשה לוועדת החריגים וועדת החריגים בוחנת אותה.

מיכל גולדברג: לגבי השיקולים והקריטריונים של ועדת החריגים וההערה של היועץ המשפטי של הוועדה, כמובן שהוועדה אמורה לפעול בשקיפות.

מיכל גולדברג: זה כתוב בחוק וגם אם זה לא היה כתוב בחוק, מבחינת כללי המשפט המנהלי כך היא צריכה לפעול.

מיכל וונש: אז מה הקריטריונים של ועדת החריגים?

יעקב אשר: אמר היועץ המשפטי שבחוק מופיע - - -

גור בליי: כתוב שהחלטת הוועדה תתקבל - - -

מיכל גולדברג: הקריטריונים כמובן מפורטים בתקנות עצמן.

גור בליי: התקנות עצמן קובעות קטגוריות מסוימות.

גור בליי: השאלה, האם מפרסמים את אמות המידה, לפחות כלליות, לגבי מה צורך הומניטארי או צורך אישי?

גור בליי: האם יש איזה guide lines בעניין הזה?

מיכל גולדברג: לפי החוק הן צריכות להתפרסם ואני מניחה שהן מתפרסמות.

מיכל גולדברג: משרד הבריאות לא מנהל את ועדת החריגים.

מיכל גולדברג: לשאלה הזאת אני מציעה לפנות ליו"ר ועדת החריגים וליועץ המשפטי של ועדת החריגים.

מיכל גולדברג: אני אשמח שהם יתייחסו.

גור בליי: זאת סיגלית ממשרד התחבורה.

יעקב אשר: מי איתנו ממשרד התחבורה?

יעקב אשר: לגבי מה שאמרת קודם.

יעקב אשר: אני לא זוכר שהיתה פה תביעה בוועדה שלתושבים הארעיים יהיה מעמד זהה.

יעקב אשר: לא ביקשנו את זה.

מיכל וונש: מדובר בתושב ארעי שיש לו משפחה שהם אזרחים ישראלים.

יעקב אשר: מיכל, אל תפריעי לי באמצע.

יעקב אשר: אנחנו ביקשנו דבר אחד שיבוא לידי ביטוי בתקנות.

יעקב אשר: לא ביקשנו שתהיה השוואה בין אזרח ישראלי לאזרח ארעי.

יעקב אשר: דיברנו על נושא של פיצול משפחות שהוא תחת הנושא של הומניטארי אבל זה הומניטארי בסיסי.

יעקב אשר: הומניטארי זה ניתוח דחוף, הרדמה מלאה שצריכה לעבור מעל האוקיינוס, דברים דרמטיים יותר.

יעקב אשר: את זה אנחנו ביקשנו.

יעקב אשר: אגב, בישיבה עצמה, גם הנציגים שלכם וגם נציגים של משרד הפנים ומשרד התחבורה, אמרו מפורש שזה קריטריון שמבחינתם הוא קיים וזה מה שהם עושים.

יעקב אשר: ביקשנו שהדבר יבוא לידי ביטוי.

יעקב אשר: אנחנו מדברים על נושא של פיצול או אי פיצול של משפחות.

יעקב אשר: זאת אומרת שאדם שהוא במעמד ארעי, משפחתו גרה פה, ילדיו פה, הוא כן יהיה בקריטריון הזה.

יעקב אשר: הוא לא יהיה כמו אזרח ישראלי אבל בקריטריון הזה הוא כן יהיה.

גור בליי: אני אעשה איזה ריענון.

גור בליי: מדובר על שתי קטגוריות.

גור בליי: היושב-ראש התייחס בתחילת הישיבה לקטגוריה השלישית שבאמת לא דובר עליה ביום ראשון, הנושא של משפחות גרושות.

גור בליי: זאת קטגוריה שלא דובר עליה בראשון.

יעקב אשר: אבא שיש לו הסדרי ראייה עם הילדים שלו פעם בחודש והוא צריך להגיע מחוץ לארץ.

גור בליי: אבל בנוסף לדבר הזה, שתי הקטגוריות שדובר עליהן ביום ראשון, האחת היתה להוסיף לחריג: הוא יצא כדין מישראל לפי הגבלות שחלו בעת שיצא ומקום מגוריו הקבוע בישראל, להוסיף, מקום מגורים שלו, או של בן זוגו או ילדו הקטין.

גור בליי: זאת היתה קטגוריה אחת.

גור בליי: הקטגוריה השנייה, לאפשר לבן זוג או לילד של מי שיש לו מעמד ארעי אבל שוהה בישראל לאורך זמן.

גור בליי: מדובר על סטודנטים.

גור בליי: בני משפחה שגם אם הם לא בעלי מעמד קבוע בישראל הם כן שוהים בקביעות בישראל.

גור בליי: יש אנשים שנמצאים פה שנים במעמד הזה.

גור בליי: זאת הקטגוריה השנייה וכמו שאמרנו, הסדרי ראייה זאת הקטגוריה השלישית.

יעקב אשר: כמובן שהכול כפוף למכסות ולכל הדברים האלה.

יעקב אשר: זאת היתה ההבנה ולא היתה על זה מחלוקת.

יעקב אשר: אני לא יכול היום לבוא ולהגיד לך למה את מתחייבת.

יעקב אשר: אנחנו אומרים רק שאנחנו רוצים שזה יבוא לידי ביטוי בתקנות כדי שבשבוע הבא לא בטענות למה לא נאשר את זה?

מיכל גולדברג: אני אסביר.

מיכל גולדברג: בדקנו לגבי הקטגוריות שדובר עליהן בדיון הקודם.

מיכל גולדברג: בדקנו את זה ומדובר בעשרות אלפי אנשים ואנחנו לא נוכל לאפשר את זה.

מיכל גולדברג: גם מבחינה משפטית אנחנו רואים עם זה בעיה כי אותו אדם ספציפי שהוא לא אזרח ישראלי והוא לא תושב קבע, לפי החוק עצמו יכול לצאת מישראל בלי אישור של ועדת חריגים.

מיכל גולדברג: זה נכנס לחוק עצמו מתוך הנחה שלאותו אדם אין זכות קנויה לחזור לישראל.

מיכל גולדברג: הוא נמצא במעמד אחר לעומת אזרח ישראלי ובעל תושב קבע.

מיכל גולדברג: המעמד האחר של אזרח ישראלי גם מוכר כמובן בסעיף 6 לחוק יסוד כבוד האדם וחרותו.

מיכל גולדברג: לכן זה בא לידי ביטוי גם בחוק וגם בתקנות.

מיכל גולדברג: לאזרח ישראלי ולתושב קבע יש מעמד עדיף בכניסה לישראל, בטח כשיש מכסות.

מיכל גולדברג: ועדת החריגים לא נותנת את העדיפות באישורים.

מיכל גולדברג: היא מאשרת בקשות ואז יש מכסות ואנשים צריכים להיכנס לאותן מכסות.

מיכל גולדברג: לכן בצורה גורפת לתת לאותם בעלי מעמד ארעי, בני זוג וילדים שלהם, איזשהו מעמד זהה לאזרחים או תושבים, זה מאוד מאוד בעייתי מבחינתנו.

איתן גינזבורג: למה זה בעייתי?

מיכל גולדברג: אפשר אולי לחדד יותר את החריג ההומניטארי בקריטריונים של הוועדה עצמה או בתקנות עצמון לתת לזה ביטוי שם, אבל לפי הנוסח שהוצג בפנינו על-ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה, את זה אנחנו בחנו וזה לא פשוט אפשרי מבחינתנו, אחרת אפשר לוותר על כל התקנות האלה.

גור בליי: אבל מיכל, למה - - -

מיכל גולדברג: לקראת הדיון הבא אנחנו נוכל לבחון איך אפשר לתת לזה ביטוי בקריטריונים של הוועדה או בחריג הספציפי ההומניטארי.

מיכל גולדברג: נחדד את זה יותר שם, ב05(ב)(1).

מיכל גולדברג: כמו הנוסח שהועבר אלינו אחרי הדיון האחרון, זה פשוט לא אפשרי מבחינת המדינה.

מיכל גולדברג: זה חותר תחת כל המטרה של התקנות האלה, לצמצם כניסה של אנשים לישראל.

מיכל גולדברג: החוק עצמו נתן עדיפות לאזרחים ולתושבים ומצד שני, נתן גם עדיפות ביציאה מישראל למי שהוא לא אזרח ולא תושב.

מיכל גולדברג: אי-אפשר להסכים לזה.

גור בליי: סליחה, מיכל.

גור בליי: אבל הקטגוריה הראשונה שהזכרתי היא קטגוריה שכן מתייחסת לאזרח או תושב.

גור בליי: הקטגוריה הראשונה, ואני חושב שעליה היה עיקר המיקוד בוועדה, היא קטגוריה של אזרח או תושב אבל שמקום המגורים הקבוע של אותו תושב הוא לא ישראל, אבל בן הזוג שלו או הילד שלו, מקום המגורים שלו בישראל.

גור בליי: זאת הסיטואציה שעליה דובר.

מיכל גולדברג: בדיוק לסיטואציה הזאת, מראש, כשהתקנו את התקנות בעקבות הערה שקיבלנו מהוועדה, עדכנו את סעיף 5(ג).

מיכל גולדברג: תקנה 5(ג) נותנת מענה בדיוק לסיטואציה הזאת.

מיכל גולדברג: מי שאינו אזרח ישראל או תושב קבע והוא בן זוג של אזרח ישראלי תושב קבע או הורה לילד שהוא אזרח ישראלי או תושב קבע.

מיכל גולדברג: לאותו מקרה ספציפי נתנו מעמד זהה בדיוק למעמד של אזרח ישראלי או תושב קבע.

מיכל גולדברג: את זה כן עשינו ואת זה הכנסנו לבקשת הוועדה.

מיכל גולדברג: מעבר לזה, לפחות מבחינת הנוסח שהועבר אלינו אחרי הדיון האחרון, כמו שאמרתי, עשינו בדיקה עם רשות האוכלוסין והם גם יוכלו להתייחס, הם נמצאים כאן בזום.

מיכל גולדברג: מדובר בעשרות אלפי אנשים ולזה אי-אפשר להסכים.

גור בליי: אולי זאת שאלה פרשנית ואולי צריך לחדד את זה.

גור בליי: נכון שעל בן זוג או הורה לילד שהוא אזרח או תושב קבע החילו את אותו דבר.

גור בליי: הבעיה היא שאומרים להורה או לבן זוג של אזרח או תושב: תשמע, חלים עליך שמונת החריגים שחלים על אזרח ותושב.

גור בליי: אבל השאלה, האם החריג הזה של 8, שמקום מגוריו הקבוע בישראל, צריך להתקיים באותו אדם עצמו, בבן זוג או בהורה שהוא לא אזרח או תושב, או שדי בכך שהוא מתקיים בבן זוג שלו או בילד.

גור בליי: זאת שאלת המפתח.

גור בליי: זה לא מספיק להגיד.

גור בליי: למשל, אישה בשליש השלישי להריונה, ברור שגם אם זאת אישה שבעלה נמצא בארץ והיא לא אזרחית ותושבי היא תיכנס.

גור בליי: עם זה אין בעיה.

גור בליי: השאלה, האם החריג 8, שהוא החריג העיקרי, האם הוא גם יחול כאשר אותו בן זוג מקום מגוריו הקבוע הוא לא בישראל.

גור בליי: זאת שאלת המפתח.

גור בליי: כלומר, לא די להגיד שיחולו עליו החריגים אלא איך הם חלים עליו ספציפית בהקשר של 8.

מיכל גולדברג: אנחנו נבחן את זה.

מיכל גולדברג: אני לא רוצה לתת תשובה על דעת עצמי.

מיכל גולדברג: אני אבחן את זה עם הייעוץ המשפטי של ועדת החריגים, עם רשות האוכלוסין במשרד המשפטים ונחזור אליכם עם תשובה בעניין.

יעקב אשר: לכן אני שוב חוזר על בקשתי שהדברים הללו יבואו לידי ביטוי בתקנות כי זאת בעצם החלטת הוועדה או רצון הוועדה.

יעקב אשר: אני לא שם ברקסים תוך כדי נסיעה.

יעקב אשר: יש שבוע שלם לחשוב על זה.

יעקב אשר: דבר אחד אני כן יכול להגיד לך ואולי להציע פתרון.

יעקב אשר: אמרת שאם יש עדיפות לאדם שהוא לא תושב ואזרח לצאת מהארץ, אין לי שום בעיה שתגבילו שמי שיצא בתקופת ההגבלה – אם אדם הצהיר שמרכז חייו שם והוא רוצה לחזור לשם, זה התיקון שהבאנו בוועדה, אז בוודאי שהוא לא יכול לתפוס את החבל משני הקצוות שבועיים אחר-כך ולהגיד שעכשיו הוא חייב לחזור למשפחתו.

מיכל וונש: אני יכולה להסביר מי נופל מהכיסאות.

מיכל וונש: כל מה שגור מנסה לתקן ייפול בין הכיסאות בדרך החוצה.

מיכל וונש: אני אתן דוגמה: עולים שכל המשפחה עלתה ארצה אבל האבא ממשיך לעבוד בארצות הברית כדי לקיים את המשפחה פה.

מיכל וונש: הוא צריך לצאת לארצות הברית, לעבוד 3 שבועות ולחזור לשבוע.

מיכל וונש: עכשיו הוא מקבל אישור יציאה אבל הוא לא יכול לחזור לחודשיים.

יעקב אשר: מיכל, אני רוצה לספר לך שחוץ מהעולים החדשים יש גם אזרחים ותיקים.

מיכל וונש: אני רוצה להגיד משהו על מה שאתה אומר.

יעקב אשר: תני לי לסיים.

יעקב אשר: איך את יכולה להגיד כשלא שמעת את המשפט?

מיכל וונש: אתה אומר משהו שהוא לא הוגן.

מיכל וונש: העולים החדשים הם אזרחים ישראלים.

מיכל וונש: כדי להשוות את התנאים שלהם – מי שעלה לארץ והשאיר הורים או ילדים מאחור כדי להשוות את התנאים שלו לאזרחי מדינת ישראל והוא חייב לבקר את הוריו וילדיו בזמן שהוא ממשיך לעבוד בחו"ל כדי לקיים את משפחתו כאן.

מיכל וונש: זאת תפיסה שגויה.

יעקב אשר: את לא שומעת, את לא מבינה למה אני מתכוון.

יעקב אשר: אני מתכוון לאותם אנשים שביקשנו בזמנו לתקן, אנשים שמרכז חייהם בחוץ לארץ ולא בארץ.

יעקב אשר: תקשיבי דקה.

מיכל וונש: אני מקשיבה.

מיכל וונש: השאלה היא, מה המבחן של מרכז חייהם.

מיכל וונש: שוב, אנחנו ניפול בדבר הזה.

יעקב אשר: את לא יכולה להגיד שפעם מרכז חייהם זאת העבודה ופעם מרכז חייהם זאת המשפחה.

מיכל וונש: מרכז חייהם זה איפה שהאישה והילדים.

יעקב אשר: אנחנו עושים דיון עקר.

יעקב אשר: את לא אפילו לא מבינה מה אני אומר ואת כבר מגיבה.

יעקב אשר: אני אומר דבר אחד.

יעקב אשר: אני לא רוצה שהדבר הזה ינוצל.

יעקב אשר: אם מישהו שיוצא מהטעם שאת אמרת ואישרו לו את זה, אז כבר בתוך האישור הזה יש גם את החזרה.

יעקב אשר: אבל אם אנחנו הולכים על אלה שאומרים שהם רוצים לצאת כי מרכז חייהם שם, כי הוא חי שם וגר שם וכו', אני לא מוכן שאחרי שבועיים הוא עושה טיסה חזרה.

יעקב אשר: לזה אני מתכוון.

מיכל וונש: ברור, אנחנו מסכימים.

מיכל וונש: סליחה, לא הבנתי.

איתן גינזבורג: אני לא מבין את האבחנה שמקיימים בין תושבים.

איתן גינזבורג: למה לעשות אבחנה בין תושב קבע לבין תושב ארעי?

איתן גינזבורג: תושב ארעי הוא גם תושב.

איתן גינזבורג: אני לא מבין את האבחנה הזאת.

איתן גינזבורג: מה זה משנה אם המעמד שלו הוא קבע או ארעי?

יעקב אשר: את זה אתה צריך לשאול את הממשלה שהתקינה את זה.

איתן גינזבורג: בסדר, אבל היא נציגת הממשלה פה.

יעקב אשר: אני מבין שאם נלך על הגדרה שווה, אז התשובה שענתה קודם מיכל היא שיהיו עשרות אלפי אנשים.

איתן גינזבורג: אני לא מקבל את התשובה הזאת.

יעקב אשר: אבל זאת התשובה.

יעקב אשר: בסוף אנחנו צריכים לייצר משהו מפה.

יעקב אשר: אם אנחנו אומרים שבגלל זה אנחנו לא מעבירים, זה לגיטימי אבל אנחנו צריכים לקבל את ההחלטה שלנו.

יעקב אשר: בכל זאת, בסוף אנחנו לא שולטים על כמה נכנסים.

יעקב אשר: אלה החלטות אד-הוק.

יעקב אשר: אני רוצה לבנות את האפשרויות בנושאים הללו.

יעקב אשר: בצורה שאתה מציע אותן - - -

איתן גינזבורג: לא הצעתי כלום, זאת שאלה.

איתן גינזבורג: שאלתי שאלה.

איתן גינזבורג: ברור לי שאי-אפשר לתקנות את התקנות בכל מקרה כי זאת לא סמכותנו אבל יגיעו התקנות הללו שוב לפתחנו ועד אז הם יצטרכו לחשוב ולשקול למה לעשות את האבחנה בין תושב קבוע לתושב ארעי.

איתן גינזבורג: ההבדל ביניהם לא גדול.

איתן גינזבורג: האחד יכול לבחור בבחירות לרשויות המקומיות והאחר לא, אבל שניהם גרים פה ושניהם קיבלו רישיון לשבת פה.

איתן גינזבורג: הם לא תיירים, הם אנשים שגרים פה.

יעקב אשר: איתן, אני איתך בעניין הזה.

איתן גינזבורג: אני אומר את זה בתור תושב ארעי לשעבר.

איתן גינזבורג: שמשרד התחבורה ייתן תשובה על זה.

יעקב אשר: על האמות מידה או על זה?

גור בליי: זה יכול להיות רלוונטי גם לאמות מידה.

יעקב אשר: על זה מיכל תוכל לענות.

יעקב אשר: נכניס את זה בתוך הבקשות.

יעקב אשר: אני אומר עוד פעם, קצת הצטנעתי כדי לא לקבל את הלא אבל אני בהחלט מסכים לכל מילה שאמר איתן.

איתן גינזבורג: הם לא מצביעים לרשויות אבל הם משלמים מיסים ויש להם את כל הזכויות מעבר לזה.

יעקב אשר: אני לא רוצה להסביר את הממשלה.

קריאה: זה גם יכול להיות סטודנט מחו"ל שבא ללמוד באוניברסיטה העברית.

קריאה: יש מגוון של אנשים.

קריאה: החוק עשה את האבחנה הזאת.

קריאה: כל מי שהוא לא תושב קבע יכול לצאת מישראל ללא הגבלה.

קריאה: יש פה מורכבות.

קריאה: אני חושב שצריך לעשות איזו עבודה עם הוועדה לקראת ההארכה הבאה.

יעקב אשר: זה מה שאני מציע ומבקש.

יעקב אשר: זה כלי העבודה שיש לי.

יעקב אשר: לכן אני מציע להתקדם איתו ולא ללכת צעד אחורה.

יעקב אשר: נמצאת איתנו סיגלית, היועצת המשפטית של ועדת החריגים.

יעקב אשר: בוקר טוב.

יעקב אשר: גור, תנסח את השאלה.

גור בליי: השאלה היא כזאת:

גור בליי: לפי חוק הסמכויות ועדת החריגים שפועלת בהקשר של כניסה ויציאה לפי סעיף 7א לחוק הסמכויות, היא צריכה לקבל את ההחלטות שלה לפי אמות מידה שוויוניות שיפורסמו לציבור.

גור בליי: השאלה: האם יש לכם אמות מידה כאלה והאם הם פורסמו?

קריאה: ואם כן, מה הם?

סיגלית ברקאי: במרבית היבטים יש קריטריונים.

סיגלית ברקאי: במקרה הזה, בגלל שיש הרבה מקרים הומניטאריים אז למעשה פועלים בהתאם למקרים שאושרו בעבר.

סיגלית ברקאי: אני יכולה לתת לכם דוגמאות של מקרים שאושרו בעבר.

סיגלית ברקאי: אלה המקרים שבדרך-כלל מאושרים.

סיגלית ברקאי: זה נותן איזה קנה מידה.

סיגלית ברקאי: אני אתן לכם דוגמאות.

עופר כסיף: לא דוגמאות, אנחנו רוצים את הקריטריונים.

עופר כסיף: דוגמאות לא יעזרו.

עופר כסיף: אם אין קריטריונים אז לא צריך בכלל לתת לזה לגיטימציה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, אם אין קריטריונים ברורים שפורסמו אלא זה רק דוגמאות שמשמשות כתקדימים, אי-אפשר לקבל את זה.

עופר כסיף: או שיש קריטריונים כתובים וברורים או שזה צריך להיות מבוטל.

סיגלית ברקאי: מקרים הומניטאריים הם מקרים מאוד רחבים ושונים באופיים.

סיגלית ברקאי: זה לא הומניטארי, זה מקרה הומניטארי וצורך אישי.

סיגלית ברקאי: במקרה שאתה תצמצם את המקרים ההומניטאריים והצורך האישי - - -

עופר כסיף: קווים כלליים.

עופר כסיף: אף אחד לא מדבר על רזולוציות שהן אינדיבידואליות.

סיגלית ברקאי: אתה תפגע במטרה שלשמה נקרא המקרה הזה.

סיגלית ברקאי: יש מגוון שלם של מקרים.

סיגלית ברקאי: יש לנו 4,000 מקרים ביום.

סיגלית ברקאי: מתוכם מקרים רבים הם מקרים הומניטאריים.

סיגלית ברקאי: המקרים הם שונים ומגוונים ורחבים.

סיגלית ברקאי: באמת מדובר במקרים שנוגעים להיבטים אישיים ופרטיים.

סיגלית ברקאי: יש הרבה אנשים במדינת ישראל ומחוצה לה ויש מקרים רבים.

יעקב אשר: כפי שנאמר בישיבה הקודמת על-ידי נציגים שלכם, הנושא הזה של פיצול משפחות שנחשב בתוך הקריטריונים, זה כן נחשב הומניטארי?

יעקב אשר: אני חוזר על מה שאמרתם בפעם הקודמת.

סיגלית ברקאי: איחוד משפחות של ילדים קטינים עם ההורים שלהם, ביקור אם מישהו עומד למות וצריך לבקר אותו על ערש דווי.

סיגלית ברקאי: זה נופל לקריטריונים האלה.

יעקב אשר: ד"ר אשי שלמון ממשרד הבריאות.

אשי שלמון: איחוד משפחות ככלל נדון לפי הנסיבות הפרטניות.

אשי שלמון: אין זכות מוקנית להגיע לכל אחד שמקום מגוריו הקבוע הוא בחו"ל כי יש לו פה בן זוג.

אשי שלמון: הנושא הזה נמצא והוא נדון ברגישות הראויה, שוב מתוך אותה תכלית לצמצם כניסה לא חיונית לישראל.

יעקב אשר: אבל החריג הזה קיים.

אשי שלמון: החריג הזה הוא חריג - - -

יעקב אשר: אדם שאשתו ושני ילדיו כאן.

אשי שלמון: נבחן עד כמה באמת מרכז חייו לא בארץ, נבחן סוג הזיקה בין בני הזוג.

אשי שלמון: נבחנות הרבה שאלות.

אשי שלמון: זה לא שהכול מאושר אבל אם יש מצבים חריגים הוועדה בהחלט שוקלת לחיוב.

עופר כסיף: אני רוצה לחדד ולחזור על השאלה של עורך-דין גור בליי.

עופר כסיף: עם כל הכבוד למה שנאמר על-ידי שני הדוברים האחרונים, יש קריטריונים כתובים שפורסמו לציבור או אין?

עופר כסיף: מה שנאמר פה עד כה זה למעשה שאין.

עופר כסיף: נאמר בהתחלה שמשתמשים בדוגמאות.

עופר כסיף: זה לא קריטריונים שמפורסמים.

עופר כסיף: נאמר עכשיו על-ידי ד"ר שלמון במילים אחרות לא נאמר שיש קריטריונים.

עופר כסיף: אני מבקש שיהיו קריטריונים ברורים.

עופר כסיף: בוודאי שלא מדובר על רזולוציות שזה ירד לרמה של כל אינדיבידואל ואינדיבידואל.

עופר כסיף: ברור שלא, אף אחד לא מצפה לזה, זה לא סביר.

עופר כסיף: אבל שיהיו קווים ברורים, מנחים שכל הציבור יוכל לעקוב.

יעקב אשר: אני מצטרף לבקשתך.

עופר כסיף: אם זה לא קיים, אני חושב שלא צריך לתת לזה יד.

עופר כסיף: זה הופך את זה לאי שוויוני ולשרירותי.

ענת כנפו: אני מבינה שזה כרגע לא נמצא על סדר היום שלנו הנושא של חידוש הבידוד שהוחלט עליו היום.

יעקב אשר: יכול להיות שזה יגיע היום אלינו ואנחנו נעדכן.

ענת כנפו: מה אתה מתכוון לעשות?

ענת כנפו: אני יכולה להבין את התכנית שלך בעניין?

יעקב אשר: יש לי פגישה עם שר הבריאות ב-12:30, עם נציגים של המשטרה.

יעקב אשר: רוח הדברים של הוועדה היה שאנחנו רוצים שיציגו לנו חלופות.

יעקב אשר: שלא יהיה מצב שהמלוניות זה משהו אוטומטי.

יעקב אשר: נשב היום.

יעקב אשר: יש כל מיני דברים שנדון.

יעקב אשר: אז כמובן זה יגיע לדיון בוועדה ולהחלטת הוועדה.

סיגלית ברקאי: בימים האחרונים עבדנו לגבש את הנוהל של הפעילות של הוועדה.

סיגלית ברקאי: צריך לזכור שהיא עברה אלינו למשרד רק לפני שבוע.

יעקב אשר: זאת תשובה יותר טובה מהתשובה הקודמת.

יעקב אשר: גם לא מספיק טובה אבל יותר טובה.

סיגלית ברקאי: אנחנו בשלבים אחרונים.

סיגלית ברקאי: לגבי הסוגייה של העניינים ההומניטאריים, כמו שאמרתי, אנחנו עובדים על ניתוח הדוגמאות הקודמות כדי לגבש מדד כלשהו עבור הקריטריונים.

סיגלית ברקאי: אני מסכימה שזה לא יכול להיות משהו שרירותי וזה משהו שאנחנו בכל מקרה פועלים לנסות לראות לקבוע קריטריונים כלליים כלשהם.

יעקב אשר: אם כך, אני מבקש להעלות להצבעה את הצעת תקנות סמכויות מיוחדות (התמודדות עם נגיף הקורונה) (הגבלת יציאה מישראל וכניסה אליה) (תיקון מס' 2) עם בקשת הוועדה והצהרת הוועדה ותיקון התאריך ליום רביעי בשעה 07:00.

יעקב אשר: איתן, עשית את הרביזיה?

איתן גינזבורג: כן.

גור בליי: זה יהיה בתקנות סמכויות מיוחדות (התמודדות עם נגיף הקורונה) (הגבלת יציאה מישראל וכניסה אליה) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2021.

גור בליי: בתקנה 8, במקום ח' באדר תשפ"א, 20.2.2021, יבוא, 3.3 בשעה 07:00 בבוקר.

גור בליי: התקנות התקבלו.

עופר כסיף: אני רוצה להבהיר שאני מצביע נגד רק משום שאין קריטריונים מפורסמים.

יעקב אשר: למרות שנרשם בפרוטוקול מה שאמרה הנציגה, שהם עובדים עכשיו על הקריטריונים.

תהלה פרידמן: אני נמנעת.

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: אפשר לעשות את הרביזיה?

יעקב אשר: איתן, אתה צריך להציג את הרביזיה.

איתן גינזבורג: התקנות שאושרו הן תקנות שאושרו עד ה-23.8 שזה א' פסח.

איתן גינזבורג: כנראה שהוועדה לא תוכל להתכנס עד אז ולדון בזה.

איתן גינזבורג: שבוע לפני כן זה השבוע של הבחירות ואין שום סיכוי שהוועדה תתכנס ותדון בשבוע הבחירות עצמו.

איתן גינזבורג: לכן אני מציע שהתקנות האלה יהיו בתוקף עד ה-16 או 17 במרץ שזה שבוע לפני הבחירות.

איתן גינזבורג: אז הוועדה תוכל להתכנס שוב ולהאריך את זה בעוד 28 יום.

איתן גינזבורג: זה עניין טכני כל הסיפור הזה.

איתן גינזבורג: לכן אני מציע שזה יהיה עד ה-16 או עד ה-17 במרץ.

יעקב אשר: מה יקרה אם זה יהיה יומיים אחרי הבחירות?

איתן גינזבורג: בחירות זה אירוע.

איתן גינזבורג: יומיים אחרי הבחירות אתה רואה את הוועדה מתכנסת?

איתן גינזבורג: אני מציע לעשות את זה שבוע לפני.

יעקב אשר: מתי התאריך שהם ביקשו?

גור בליי: 28 לחודש.

איתן גינזבורג: הם ביקשו את המקסימום זמן.

איתן גינזבורג: אני לא אומר את זה כדי לקצר את הזמנים.

איתן גינזבורג: זה תו סגול, חייבים שיהיה תו סגול.

איתן גינזבורג: אני אומר מתי הכנסת יכולה להתכנס בצורה נורמלית וזה שבוע לפני הבחירות.

יעקב אשר: משרד האוצר, מה אתם אומרים?

אפרת פרוקציה: לגופו אין לנו בעיה אבל אני רוצה שתבינו טכנית מה קורה.

אפרת פרוקציה: בגלל שהוועדה יכולה או לאשר או לא לאשר, אנחנו בעצם מציעים שתאשרו את התקנות ואז נביא תיקון.

איתן גינזבורג: לא, היא יכולה גם לשנות מועד.

אפרת פרוקציה: אתם תאשרו את התיקון.

אפרת פרוקציה: לדעתי אין לכם זכות לשנות תאריך.

יעקב אשר: אפרת, את טעית כי הוועדה גם מוסכמת לקצר את המועדים.

אפרת פרוקציה: אם אתם רוצים לקצר את המועדים, אין בעיה.

אפרת פרוקציה: תקצרו את המועדים ואנחנו נביא תקנות.

אפרת פרוקציה: טכנית, אנחנו רואים שהתו הסגול יימשך כמה חודשים טובים.

אפרת פרוקציה: כפי שנאמר פה, אנחנו כל פעם מאריכים אותו ל-28 רק כי אין אפשרות מעבר.

אפרת פרוקציה: מבחינתנו זה עניין שהוא מבחינתנו יותר טכני.

יעקב אשר: ההצעה שלך זה ה-16 לחודש?

איתן גינזבורג: או ה-16 או ה-17.

יעקב אשר: 17 לחודש זאת ההצעה שלנו.

יעקב אשר: מי בעד לקבל את הרביזיה?

יעקב אשר: הרביזיה התקבלה.

יעקב אשר: אם כך, אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת גינזבורג ואנחנו מבקשים קיצור תוקף של התקנות עד ה-17.3.

יעקב אשר: מי בעד אישור התקנות ירים את ידו?

יעקב אשר: התקנות אושרו.

גור בליי: תקנות מקומות העבודה תיקון 8.

יעקב אשר: התקנות אושרו.

גור בליי: אז תיקון מס' 8 לתקנות הגבלת פעילות במקומות עבודה אושרו עם קיצור תוקף עד ה-17.3.

איתן גינזבורג: מה עם שאר התקנות?

יעקב אשר: חלק כבר אישרנו.

יעקב אשר: יש לנו את הנושא של התו הירוק.

איתן גינזבורג: זה 31?

יעקב אשר: כן.

יעקב אשר: אני אעשה לך סדר.

יעקב אשר: הארכת מצב חרום בזה לא נדון היום, כנראה בשבוע הבא ויש זמן.

יעקב אשר: הגבלת הכניסה והיציאה כרגע אישרנו.

יעקב אשר: הנושא של התקנות 30 ורשב"י זה אישרנו.

יעקב אשר: מקומות עבודה ברגע זה אישרנו.

יעקב אשר: בישיבה הבאה שתהיה עוד 13 דקות - - -

איתן גינזבורג: אני מציע שתעדכנו אותנו.

יעקב אשר: בשעה 11:20 מתחדשת הישיבה בנושא התו הירוק.

יעקב אשר: הישיבה נעולה.