ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 206, 2021-03-09 11:30

יעקב אשר: בוקר טוב, צוהריים טובים.

יעקב אשר: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה.

יעקב אשר: על סדר-היום יש לנו כמה קבצים של תקנות: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הגבלת פעילות) (תיקון מס' 34), מה שנקרא בלשון העם "התו הירוק".

יעקב אשר: קודם כול, אני שמח שזה נראה ככה, צריך לנהוג בזהירות אבל נראה שמצד אחד החיים חוזרים למסלולם ובזהירות המתבקשת, ומצד שני נתוני התחלואה יורדים, מתמתנים בכל הפרמטרים – גם בפרמטרים של המקדם, גם בפרמטרים של פר הדבקה לעומת בדיקות, וכמובן הדבר הכי חשוב זה התוצאה של ירידה משמעותית ועקבית בחולים קשה.

יעקב אשר: אני שמח שזה הכיוון ומקווה שזה ימשיך הלאה.

יעקב אשר: כמובן לא צריך לפצוח בחגיגות עדיין אבל לאט לאט החיים חוזרים למסלולם ובמסגרת זו אנחנו גם נדון בתקנות שאישרה הממשלה בסופשבוע שעבר שיחלו ביום ראשון, מה שנקרא השלב השלישי, תיקון 34.

יעקב אשר: מי מציג?

יעקב אשר: מי איתנו בזום?

נינא כהן קרן: ד"ר שרון אלרעי כאן?

קריאה: עדיין לא.

יעקב אשר: אז תציגי את קודם כול פחות או יותר את עיקרי התקנות.

יעקב אשר: ברוך הבא, אוסאמה.

יעקב אשר: יש לנו חוב לעצמנו, לציבור, בנושא - -

אוסאמה סעדי: עסקים בתוך עסקים.

יעקב אשר: - - של רשתות השיווק, שהגבלנו אותן במכירה של דברים בנושאים מסוימים כדי שלא תהיה אפליה, זה היה בזמן הסגר, ואחרי שהסגר כבר לא קיים צריך לתקן את זה.

יעקב אשר: לצערי הרב, משרד הבריאות לא תיקן את זה בתקנות, אני מקווה שאולי שכחתם אבל אם אתם לא עושים את זה, בשביל זה אנחנו כאן ואנחנו היום נעשה את זה אלא אם כן מישהו ישכנע אותנו שלא.

יעקב אשר: בבקשה.

נינא כהן קרן: תיקון 34 זה כפי שאמרת הפעימה השלישית בתו הירוק.

נינא כהן קרן: זה כולל בעיקר פתיחה של עוד ענפים בתו ירוק: חדרי אוכל בבתי מלון, מסעדות, כנסים, אולמות אירועים – מקווה שאני לא שוכחת משהו – מסעדות במתווה שבשטח פתוח אפשר להושיב גם אנשים בתו סגול, בשטח סגור במבנה רק בתו ירוק, אטרקציות תיירותיות.

נינא כהן קרן: כל האטרקציות התיירותיות בתו ירוק יכולות להיפתח, יש מתווה שמאפשר למנכ"ל משרד הבריאות לאשר אטרקציות נוספות בתו סגול.

יעקב אשר: באישור של מנכ"ל משרד הבריאות.

נינא כהן קרן: נכון, אבל כל האטרקציות בתו ירוק יכולות להיפתח.

נינא כהן קרן: יש פה גם הרחבה של חלק מהתפוסות.

יעקב אשר: איך פונים?

יעקב אשר: כל מקום קטן צריך לפנות למנכ"ל משרד הבריאות, שהוא עסוק?

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: נעשית עבודת מטה, הייתה אתמול ישיבה ארוכה עם נציגים של משרד התיירות כדי לאפיין באופן קטגורי סוגים של מקומות ולקבוע כללים כמה שיותר גנריים, אבל כמובן עסק שלא נופל לאחת מהקטגוריות האלה יכול גם לפנות באופן פרטני לבקש את האישור וכל בקשה תיבחן לגופה לפי המאפיינים של המקום.

גור בליי: עד עכשיו לא ניתן אישור, נכון?

גור בליי: עדיין לא ניתן לשום אטרקציה אישור.

נינא כהן קרן: עדיין לא.

נינא כהן קרן: אני גם לא חושבת שהגיעו עדיין פניות.

נינא כהן קרן: אני חושבת שהשטח מתחיל להיערך וללמוד את התקנות.

יעקב אשר: אטרקציות יהיו יותר בזמן החופש.

נינא כהן קרן: אנחנו עושים כמובן עבודה כמה שיותר מהר כדי שאפשר יהיה להתחיל את זה.

נינא כהן קרן: יש הרחבה של חלק מהתפוסות שנקבעו בעיקר בהקשר של אירועי תרבות.

נינא כהן קרן: דבר ראשון, במקום 300 במבנה ו-500 בשטח פתוח, אז 500 ו-750, ובנוסף, יש מענה למקומות מאוד מאוד גדולים כמו אצטדיוני ספורט שיש בהם לפעמים גם 30,000 מקומות, אפשרות להכניס עד 1,500 אנשים כי אפשר לרווח הרבה יותר.

יעקב אשר: וזה כבר קיים, זה בתקנות הללו.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: זה בתקנות שכבר היו קיימות ויש הרחבה של התפוסות שמותרות בהן.

נינא כהן קרן: אני חושבת שאלה בעיקר התיקונים.

יעקב אשר: עד מתי התקנות הללו?

נינא כהן קרן: הארכנו את התוקף של התקנות עד ה-20 במרס, ב-14 יום נוספים.

נינא כהן קרן: עוד עניין זה העלאה של מגבלת ההתקהלות, לאו דווקא בתו ירוק, מ-10 ו-20 ל-20 במבנה ו-50 בשטח פתוח.

גור בליי: שזה כללי, זה לא רק בתו ירוק, זה לכולם.

נינא כהן קרן: נכון.

גור בליי: העלינו בדיון הקודם בשבוע שעבר את השאלה של התו הירוק יותר באופן רחב, גם למה מתכננים להפעיל את זה וגם שאלת הפגיעה בשוויון בהיבט של אנשים שמציגים תוצאה שלילית.

גור בליי: נתתם פתרונות חלקיים בחלק מהדברים – במלונות, ילדים יכולים להיכנס עם בדיקה שלילית; באירועים, עד 5% יכולים להיכנס עם בדיקה שלילית.

יעקב אשר: המונח שאתה אומר נתתם זה לא בדיוק, זה כמעט לקחנו.

יעקב אשר: זה היה עד הרגע האחרון בוויכוח, בסוף שר הבריאות נענה לבקשתי ואישר 5%, אני עדיין לא מבין למה 5% ולא 10%, שזה הרבה יותר סביר.

יעקב אשר: הראייה שלי גם הייתה הסתכלות שאנשים יתחילו לכבד את הדברים הללו ולא יחפשו את הדרך להתחכם.

יעקב אשר: תמשיך.

גור בליי: התקנות באמת מדברות רק על 5% באירועים, עם בדיקה שלילית, במלונות נכנסים.

גור בליי: במסעדות יש את החלוקה בפנים ובחוץ, וגם הוספתם לתקנות את התינוקות עד גיל שנה והמחוסנים בניסוי הקליני שיכולים להיכנס גם על התו הירוק.

גור בליי: אבל עדיין, ככל שמרחיבים את התו הירוק, מתרחבת הבעיה של האפליה מול אנשים ששוב, הסיכון מהם – אני מבין גם לשיטתכם – הסיכון הוא מישהו שהציג תוצאה שלילית, הוא כמו מחוסן או מחלים, ולכן אין בעצם הצדקה מבחינת השוויון לא לתת גם למי שיש לו תוצאה שלילית להיכנס.

גור בליי: השאלה איך אתם רואים את הדבר הזה עומד בשאלות של שוויון.

יעקב אשר: ד"ר שרון איתנו, נפנה את החלק הזה פחות למשפטנית ויותר לד"ר אלרעי.

יעקב אשר: אתה רוצה להשלים?

נינא כהן קרן: אני מציעה שד"ר אלרעי תשיב.

יעקב אשר: בוקר טוב, ד"ר שרון אלרעי.

יעקב אשר: שלום, מה שלומך הבוקר?

אלרעי פרייס: שלום.

אלרעי פרייס: נהדר.

יעקב אשר: יותר אופטימית?

אלרעי פרייס: כן.

יעקב אשר: אנחנו דנים כרגע בתו הירוק, והנושאים שהעלינו כאן, העלה היועץ המשפטי של הוועדה לגבי מה הכיוון הלאה או ההסבר עכשיו לגבי אותם אנשים – אם זה ילדים אז פתרנו את זה כרגע באירועים ופתרו את זה גם בבתי מלון אבל לגבי תחומים אחרים זה עוד לא נפתר.

יעקב אשר: בסוגריים אני גם אומר שאומנם פתרתם ונתתם את ה-5% - אני התפשרתי על זה עם השר והסכמתי אבל אני עדיין חושב שהיה צריך אולי לתת 10% כדי לא לגרום לאנשים לחפש טריקים ושטיקים להפר את הדברים, ולתת לאנשים להתרגל לתקנות האלה ולתו הירוק.

יעקב אשר: השאלה שמרחפת בעניין הזה גם, מה קורה לגבי אותם אנשים שעל פי המלצות משרד הבריאות אסור להם להתחסן.

יעקב אשר: השאלה מה ההערכות שלכם, כמה כאלה יש במדינה ואיך פותרים את זה.

יעקב אשר: בזמנו, באחת הישיבות דיברנו אולי לתת להם איזושהי הגדרה עם כרטיס שהוא לא אדום ולא ירוק – סגול אולי יכול להיות מעניין, אני לא יודע – כדי שהם יוכלו להשתמש באלמנט הזה שנקרא בדיקות, שכרגע אלה בדיקות פחות מהירות ואנחנו מאוד מקווים שגם יגיעו מהר מאוד הבדיקות המהירות, וגם על זה נשמח לשמוע ממך.

יעקב אשר: אלה פחות או יותר הנקודות שדיברנו עליהן, נשמח לשמוע את ההסברים שלך, מה באמת מתכוונים הלאה לעשות והאם אתם מתכוונים לנצל את כל זמן ההארכה של התקנות האלה או שיכול להיות שבעקבות ניסוי וטעייה אפשר יהיה להשלים אותן בתקנות קצת יותר מפורטות, אולי יותר מרחיבות בכמה דברים.

יעקב אשר: בבקשה, שרון.

יעקב אשר: ניתן לה לדבר ואחר כך יהיו שאלות של הח"כים.

אלרעי פרייס: משרד הבריאות יצא באסטרטגיה של התו הירוק, כשמהתחלה היה ברור שאנחנו מעוניינים לא להשתמש בזה כאיזה דרך מניפולטיבית לגרום לאנשים להתחסן.

אלרעי פרייס: זאת לא המטרה של התו הירוק.

יעקב אשר: ברור.

אלרעי פרייס: המטרה של התו הירוק היא לייצר מקומות שבהם הסיכון לתחלואה הוא יותר נמוך – הוא לא אפס אבל הוא יותר נמוך – ולכן אנחנו יכולים להכניס יותר אנשים כי אנחנו הקטנו את הסיכון בזה שיש מחוסנים, מחלימים, אנשים עם בדיקות, ואז אנחנו יכולים להעלות את כמות האנשים שנמצאים שם ולאפשר חיי משק תקינים כי אני לא יכולה להגיד למסעדה שהיא יכולה לפעול רק עם עשרה אנשים בפנים, אני יכולה להגיד אבל היא לא באמת יכולה לפעול ככה.

אלרעי פרייס: אנחנו מנסים לראות איך אנחנו במקום מסוים מקטינים את הסיכון כדי לאפשר יותר אנשים כדי שהמשק יוכל לפעול.

אלרעי פרייס: אז זאת המטרה.

אלרעי פרייס: מלכתחילה אמרנו כל הזמן – תו ירוק יוכל להיכנס עם אנשים מחוסנים, אנשים מחלימים ואנשים עם בדיקות.

אלרעי פרייס: כשזאת המטרה, המטרה היא לייצר תנאים שהם תנאים שבהם יש פחות סיכון לתחלואה, אז אני לא מכניסה אנשים – כמו שנאמר באחת הוועדות קודם – עם כל מיני פתק מהרופא שהוא לא יכול להתחסן.

אלרעי פרייס: זה בסדר שהוא לא יכול להתחסן, אז הוא צריך להיבדק כי אני רוצה לוודא שאנשים שנכנסים פנימה מביאים בסיכון יותר נמוך תחלואה פנימה.

אלרעי פרייס: זה לא עניין של בוא נביא פתק מהרופא שאני לא יכול להתחסן, זאת אומרת אנשים שלא יכולים להתחסן – ואנחנו מעריכים שהכמות שלהם היא מאוד קטנה, אני לא יודעת כמה כאלה – בגדול, אלה אנשים שיש להם אלרגיה לפוליאתילן גליקול, שזה אחד ממרכיבי החיסון, זה דבר שהוא יחסית מאוד נדיר, האנשים האלה באמת לא יכולים לקבל את החיסון, וכל יתר האנשים, כולל אנשים עם אלרגיות, יכולים לקבל את החיסון.

אלרעי פרייס: יש מצבים שבהם מבקשים להישאר בהשגחה במקום רבע שעה, חצי שעה; יש מצבים שבהם אומרים, תעשה את זה במסגרת מרפאת אלרגיה תחת פיקוח רפואי ויכול להיות שנותנים תרופות לפני זה להפחתת התגובה האלרגית.

אלרעי פרייס: יש כל מיני אופציות אבל באופן עקרוני, רוב מכריע של האנשים יכולים לקבל חיסון.

אלרעי פרייס: לא מדברת על מי שלא רוצה, שזה משהו אחר.

אלרעי פרייס: זאת אומרת, אנחנו מנסים מהתחלה לקדם אפשרות שבה תו ירוק נפתח למחוסנים, מחלימים ובבדיקות, כשלבדיקות יכול להיות שימוש בבדיקות שהן PCR, שאז הן נותנות תוקף קצת יותר ארוך, למשל 48 שעות מרגע ביצוע הבדיקה, או בדיקות מהירות שזה ממש אומר בכניסה – בכניסה לאירוע אתה עושה את הבדיקה וזה נותן לך איזשהו קלירנס לאירוע של כמה שעות.

אלרעי פרייס: כשבאנו להפעיל את זה כרגע, כשאנחנו עדיין עם לא מעט מאומתים ארצי – בין 3,000 ל-4,000 מאומתים מדי יום – זה אומר שרוב מערך הבדיקות כיום הוא בשימוש לאותם מאומתים, לאנשים עם סימפטומים, למגעים שלהם – ולכן במצב הזה כרגע אי אפשר היה להשתמש בבדיקות ה-PCR כדי לפתוח תווים ירוקים כי פשוט זה יגרום לזה שכל מערכת הבדיקות שלנו תהיה מוצפת באנשים שרוצים להוציא תו ירוק לפעילויות היום-יום, ובסופו של דבר הזמן שלנו מביצוע הבדיקה עד התוצאה יעלה ל-48, 72 שעות כי פשוט יהיה הרבה עומס במערכת ואז אנחנו לא נצליח לטפל בחולים, לא נצליח לזהות מוקדם מגעים, וכו'.

אלרעי פרייס: לכן אמרנו, בשלב ראשון, כשאנחנו עוד עם תחלואה כל כך גבוהה במדינה, פותחים את המשק, אנחנו לא יכולים להגיד תו ירוק יפעל עם בדיקות PCR מכיוון שזה יציף את הבדיקות כך שכל מערכת הבדיקות תיתקע.

אלרעי פרייס: אנחנו כן מקדמים בימים האלה את הנושא של בדיקות מהירות כדי שהן ייכנסו לשוק כמה שיותר מהר.

אלרעי פרייס: הדבר הזה דורש שינוי חוקתי, זאת אומרת בצו בידוד בית אנחנו צריכים להגיד מה אומר כשלבן אדם יש בדיקת אנטיגן חיובית.

אלרעי פרייס: זה לא קיים כיום בחוק בשום צורה ואופן.

אלרעי פרייס: אנחנו צריכים לעשות שינויים מסוימים מחשוביים כדי לזהות את החולים האלה ולהעביר אותם לרשימת חבי הבידוד למשטרה כי בן אדם עם אנטיגן חיובי צריך להיות מבודד כי בסיכון גבוה יש לו תחלואה אמיתית.

אלרעי פרייס: כמובן, צריך לראות איך אנחנו דואגים לתהליך שבו הגורמים הדוגמים – שעכשיו זה לא רק בתי חולים וקופות חולים, זה יכול להיות כל מיני גורמים דוגמים – מדווחים לנו את התוצאות החיוביות כי אלה אנשים שלמעשה שוב, הם בחשד מאוד גבוה לתחלואה.

אלרעי פרייס: כל הדברים האלה, אלה דברים שאנחנו עובדים עליהם בשבועות האחרונים בצורה מאוד מאוד מאוד אינטנסיבית כדי להביא לזה שכמה שיותר מהר נוכל באמת לפתוח את המשק, שתו ירוק יוכל להיות גם בשימוש של בדיקות מהירות, זאת אומרת מי שיש לו בדיקה מהירה יוכל להיכנס לתו ירוק.

יעקב אשר: מתי להערכתך - - -

אלרעי פרייס: אני רק אשלים.

אלרעי פרייס: בינתיים, בגלל ההבנה שאם באמת רוצים לתת למשפחות אפשרות לצאת לחופש אז אי אפשר להגיד תלכו למלון אבל אל תיקחו את הילדים, אז במלונות יש כבר את ההחרגה שאפשר להגיע, ילדים עם בדיקות PCR, וכנ"ל לגבי אירועים.

אלרעי פרייס: אם פתחנו עכשיו אירועים, הרי לא הגיוני שאנחנו נגיד – האח של החתן, בן 14, לא יכול להגיע.

אלרעי פרייס: זה לא הגיוני, ולכן אנחנו כן מנסים להגביל את זה ל-5% כרגע כדי שלא יהיה מצב שאנחנו שוב, מציפים את המערכת בבדיקות לתו ירוק על כל האירועים שיהיו בשבועיים הקרובים, אבל כן לאפשר בתור שלב ראשון, כדי שהמשפחה הגרעינית לפחות תוכל להגיע – בין אם זה הילדים שלא יכולים להתחסן ובין אם זה מבוגרים, האבא של הכלה שאולי בוחר לא להתחסן מסיבות כאלה ואחרות, ובאמת אנחנו לא מנסים במניפולציה לגרום לאנשים להתחסן.

אלרעי פרייס: אנחנו מאוד מעודדים את כולם להתחסן אבל לא מנסים להכריח אותם.

יעקב אשר: מתי להערכתך הנושא של הבדיקות המהירות ייכנס לרמה מבצעית, מעשית?

אלרעי פרייס: אני מקווה תוך שבועיים.

יעקב אשר: איזה ענייני חקיקה?

אלרעי פרייס: יש לנו בדיקות שאושרו על ידי אמ"ר.

אלרעי פרייס: יש לנו כבר מערכת שלתוכה ידווחו את התוצאות הגורמים שיהיה מותר להם לדגום.

אלרעי פרייס: היה אתמול בערב דיון של הצט"מ כדי לעזור לנו לקבל את ההחלטה המקצועית איך להתייחס למקרים החיוביים, אז גם על הדבר הזה עבדנו.

אלרעי פרייס: אנחנו עובדים כבר שבועות ארוכים כדי להסדיר את הכול ואני מקווה שתוך שבועיים הכול יהיה מוכן ואנחנו נוכל להחליף בדיקות מהירות לתו ירוק.

יעקב אשר: איזה בעיות חקיקה יש?

יעקב אשר: הזכרת שיש חקיקה, זאת אומרת יש משהו שאמור להגיע לשינוי?

אלרעי פרייס: צריך לשנות בצו בידוד בית.

אלרעי פרייס: בצו בידוד בית כרגע כתוב שנדרש לבידוד בית מי שיש לו בדיקת PCR חיובית ומישהו שהוא היה מגע - -

יעקב אשר: זה חקיקה שלנו?

יעקב אשר: משרד הבריאות.

אלרעי פרייס: - - וכאן יש לך מצב של בן אדם שבעצם הוא לא היה מגע של חולה מאומת ואין לו בדיקת PCR חיובית, ואני צריכה גם אותו להכניס ולהגיד - -

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: את זה הבנתי.

אלרעי פרייס: - - בן אדם עם בדיקת אנטיגן מהירה.

ניצן רוזנברג: אבל זה לא בוועדה של הכנסת.

יעקב אשר: אבל לא צריך בשביל זה חקיקה בכנסת.

אלרעי פרייס: צריך תיקון של התקנות.

יעקב אשר: תיקון של התקנות של מנכ"ל משרד הבריאות.

אלרעי פרייס: אני לא אומרת שזה מעכב וזה ייקח עוד הרבה זמן אבל אלה עוד דברים קטנים שצריך לסגור לפני שהדבר הזה יכול לצאת בצורה חוקית ונכונה לפועל, ואנחנו עובדים על כל הדברים האלה במקביל.

גור בליי: סליחה, ד"ר אלרעי פרייס, רק להבין.

גור בליי: למה אי אפשר להשתמש בזה כבר היום, כמו שהשתמשו בזה בזמנו באיי התיירות?

גור בליי: הרי את צריכה את כל האסדרה בשביל לחייב בבידוד ולחייב להכניס למאגר מידע וכו', אבל אם זה כבר מבצעי את יכולה להשתמש בזה פשוט בשביל לאפשר את עצם הכניסה של האדם למקום, בלי כל הדברים הנלווים.

אלרעי פרייס: אני אסביר.

אלרעי פרייס: עד היום היה שימוש בבדיקות מהירות על ידי גורמים דוגמים מאוד מסוימים, בין אם זה היה פיקוד העורף בכניסה לאיים התיירותיים ובין אם זה היה בקופות חולים ובבתי חולים, שאלה היו מקומות שבהם נעשתה בדיקת אנטיגן מהירה – אם היא הייתה חיובית, מייד הייתה מבוצעת בדיקת PCR ואז בדיקת ה-PCR בעצם נתנה את התשובה.

אלרעי פרייס: לא היה לי מצב שכרגע לצורך העניין מישהו הולך לחתונה, יש לו בדיקת אנטיגן מהירה, וזהו.

אלרעי פרייס: אין לו את בדיקת ה-PCR מיידית, זה ההבדל.

אלרעי פרייס: בכל המתארים עד עכשיו, החוקיים – אם אנשים קנו מכשירי סופיה ועשו איתם כל מיני שימושים בכל מיני חברות, זה משהו אחר, אבל דברים שהמדינה אפשרה, היו מצבים שתמיד בתוך הסצנריו הזה הייתה בדיקת אנטיגן מהירה ואם היא הייתה חיובית, מייד בדיקת PCR.

אלרעי פרייס: כאן אני בעצם מייצרת תנאים שבהם יש בדיקת אנטיגן מהירה ואין מיידית בדיקת PCR ואז אני צריכה איכשהו להסדיר את זה, להגיד הבן אדם הזה חייב בבידוד עד שהוא עושה בדיקת PCR, מה קורה אם הוא לא עושה בדיקת PCR, וכו'.

אלרעי פרייס: צריך להסדיר את המצב החדש הזה, שלא קיים כרגע, שבו אתה עושה רק בדיקת אנטיגן מהירה.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: אני רק אומר דבר אחד, שצריך לתת את כל הגז בעניין הזה.

אלרעי פרייס: נותנים.

אלרעי פרייס: נותנים.

אלרעי פרייס: באמת שנותנים, עובדים על זה ימים ולילות, וגם בכל הכיוונים – גם בקטע החוקי, גם בקטע המחשובי – ממש מכל הכיוונים.

אלרעי פרייס: גם אנחנו מאוד רוצים שזה כבר יתחיל לפעול ולא יהיה מצב שאנשים ללא חיסון וללא החלמה לא יכולים להיכנס למקומות.

יעקב אשר: אני מבקש גם שתשקלו אולי להעלות טיפה את האחוז של אלה שמסתמכים על הבדיקות – אם זה ילדים או בני משפחה, ובמיוחד על ילדים – אני אגיד לך גם למה.

יעקב אשר: אני חושב שאחד הדברים הנכונים שיקרו בתקופה הזאת, כי הרי כולנו יודעים שהגל הזה שאנחנו מקווים שאנחנו לקראת סופו הוא הגל של הילדים יותר, ובדיקות שנעשות - לא משנה אם זה בגלל אירועים או חתונות - לפחות נותנות לכם פריסה לא רעה של עוד בדיקות לדעת ולזהות.

יעקב אשר: יכול להיות שבעקבות כמה אירועים כאלה נמצא כמה ילדים שהם מאומתים וזה יחסוך לנו אולי בידודים אחרים כי אני לא רואה את ההמוניות.

יעקב אשר: הרי בסך הכול, רק לפני חודש-חודשיים היינו ברמה של 120-100 אלף בדיקות ביום, היום אנחנו סביב 50-40 אם אני זוכר נכון.

אלרעי פרייס: 80-70.

אלרעי פרייס: אבל כשהיינו ב-120,000 בדיקות ביום היינו עם SLA של 72-48 שעות.

יעקב אשר: את אומרת שזה דוחה.

אלרעי פרייס: לתת תשובה לבן אדם לקח לנו 72-48 שעות, ולמקום הזה אנחנו לא רוצים לחזור.

אלרעי פרייס: אני חייבת להגיד שהיום, כנראה גם ב-120,000 בדיקות אנחנו נצליח להתמודד יותר טוב, אבל עדיין, לא היינו רוצים להפגיז את המערכת בצורה שבה בסוף כשיש בן אדם באמת מאומת, לוקח לנו שלושה ימים לתת לו את התוצאה.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: למה הבדיקות הללו, ה-PCR לפחות, הן ל-48 שעות?

יעקב אשר: בזמנו, כשהתחלנו את זה באיים הירוקים, התחלנו את זה עם 72.

אלרעי פרייס: צריך להבין את ההבדל בין הבדיקות של האנטיגן לבדיקות של ה-PCR, הן בודקות שני דברים שונים של הווירוס.

אלרעי פרייס: אחד בודק את חומצות הגרעין, את הגנים עצמם, זה ה-PCR, ואחד בודק את החלבון.

אלרעי פרייס: מה שקורה זה שבדיקות אנטיגן מאוד טובות, בתחילתה של המחלה יש איזושהי עלייה ברמת החלבון, אותה אנחנו מצליחים לזהות, אבל אחר כך יכול בן אדם להיות חולה שלושה, ארבעה, חמישה, שמונה, עשרה ימים, והאנטיגן שלו יהיה שלילי.

אלרעי פרייס: זאת אומרת, אנחנו יותר חושבים שהבדיקה החיובית מייצגת יכולת שלו להדביק בזמן הקצר.

אלרעי פרייס: אם הדבר הזה הוא כרגע חיובי אנחנו אומרים, הוא כנראה מדבק עכשיו בזמן הקצר, ולכן זה קלירנס לאירוע.

אלרעי פרייס: אם אנחנו חושבים על מצב שבו בן אדם ייכנס לבדיקות, נשתמש בנתונים האלה לאורך כמה ימים, זה פשוט לא יהיה מדויק.

אלרעי פרייס: אז יכול להיות שבבדיקה הראשונה הוא היה שלילי ועכשיו הוא נכנס לאירוע יום, יומיים אחר כך, הוא כבר חיובי, אני מסתמכת על בדיקה שהיא לא רלוונטית כי היא בדיקה שהרגישות שלה היא לזמן מאוד קצר.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: זה לאנטיגן, אבל גם ב-PCR היום אתם מדברים על 48 שעות.

אלרעי פרייס: נכון.

אלרעי פרייס: אנחנו פשוט רואים את זה גם בדוגמאות של אנשים שעולים מבדיקה של 72 שעות לפני טיסה, וכשהם נוחתים הם חיוביים, וכולם עלו עם בדיקה שלילית של 72 שעות.

אלרעי פרייס: זאת אומרת, כמה שאנחנו יותר מקצרים את הזמן הזה בין מתי נלקחה הדגימה והיא שלילית וכמה קלירנס זה נותן, אז כמה שזה יותר קצר זה יהיה יותר מדויק.

אלרעי פרייס: כמה שאני מרחיבה את זה יותר, יש יותר סיכוי שהבדיקה היא כבר לא רלוונטית.

אלרעי פרייס: מרגע שבן אדם נבדק הוא יכל לבוא במגע עם חולה מאומת, יכל להידבק, יכל להדביק אחרים, אבל אני עדיין מסתמכת על איזושהי בדיקה ישנה.

אלרעי פרייס: זה באמת עניין של למצוא את האיזון.

יעקב אשר: בדיוק.

יעקב אשר: ולכן, מאחר שאנחנו לא הולכים על דיוק של מאה אחוז, השאלה אם לא כדאי לשקול, לפחות ב-PCR שהיא יותר מהימנה, ללכת כן על ה-72 שעות בתקופה הזאת כי בסוף, בן אדם עושה את הבדיקה אז הוא יכול בשלושה ימים עוד להספיק כמה דברים ולא צריך לעשות את הבדיקה כל יומיים, אבל זה לשיקול דעתכם, אני רק מבקש שזה יהיה על השולחן.

יעקב אשר: חברי הכנסת.

יעקב אשר: חברת הכנסת כנפו, בבקשה.

ענת כנפו: רציתי לשאול לגבי אלה שיש להם נוגדנים והם לא נמצאים ברשימה של מחלימים או מחוסנים.

יעקב אשר: תחזרי שוב.

ענת כנפו: אני רוצה לשאול לגבי אלה שיש להם נוגדנים בעקבות בדיקות סרולוגיות או אחרות, והם לא נחשבים מחלימים או מחוסנים.

ענת כנפו: האם אפשר בעקבות בדיקה להוסיף אותם לתו הירוק?

ענת כנפו: זאת שאלה אחת.

יעקב אשר: אלה שלא התחסנו וביחד זה מסיבת הדבקה.

ענת כנפו: מה שאני אומרת, אנחנו לא יכולים להכריח אנשים להתחסן ואנחנו לא יכולים לבודד את אלה שלא התחסנו מהחיים.

ענת כנפו: אם אנחנו פותחים עכשיו את האפשרות ואנחנו שומרים על איים כאלה שלא מדביקים, אנחנו צריכים לחשוב מה עושים עם האחרים.

יעקב אשר: זאת השאלה של היועץ המשפטי אבל אני את דעתי אמרתי.

ענת כנפו: יכולים לאפשר להם להמשיך את חייהם בתנאים שהיינו בזמן סגר.

ענת כנפו: צריך לחשוב איך אנחנו עושים את זה כי גם להם יש זכויות ואי אפשר להתעלם מהן.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: תשובות בבקשה לשתי השאלות.

אלרעי פרייס: לגבי סרולוגיה, ברגע שבן אדם עשה בדיקה סרולוגית לפי פרוטוקול של משרד הבריאות, הוא נחשב כמחלים, הוא יכול לקבל תו ירוק, הוא יכול להיכנס לכל מקום.

אלרעי פרייס: כרגע, אני רק אגיד שגם למחלימים אנחנו נותנים אפשרות להתחסן במנת חיסון אחת, אני אומרת גם את זה אבל גם אם הם לא יתחסנו, יש להם תוקף מסוים של התו הירוק על פי בדיקה סרולוגית, כל עוד היא נעשתה לפי פרוטוקול של משרד הבריאות וכל הדבר הזה גם מבחינה מחשובית הוסדר כבר, כך שהם יכולים להוציא תו ירוק.

אלרעי פרייס: זה לשאלה הראשונה.

ענת כנפו: חשוב שזה יהיה גם בחוק וגם ציבורית.

ענת כנפו: חשוב שזה יצוין.

אלרעי פרייס: לשאלה השנייה, לגבי הפעלת מקומות.

אלרעי פרייס: אני חושבת שברגע שאנחנו נתחיל להפעיל מקומות שהם בתו ירוק, יום בשבוע לא בתו ירוק, יום בשבוע ככה, איבדנו את הכול.

אלרעי פרייס: או שהדבר הזה יהיה פשוט או שהוא פשוט לא יהיה.

יעקב אשר: זה נכון.

אלרעי פרייס: אם מקומות פועלים בתו ירוק הם פועלים בתו ירוק.

אלרעי פרייס: אני אומרת שוב, המטרה שלנו, שבתו ירוק יוכלו להיכנס גם אנשים עם בדיקות, כך שזה יפתור את כל הבעיה שבן אדם לא רוצה להתחסן, לא יכול להתחסן, ילדים, הדרך לפתור את זה היא על ידי אפשרות לכניסה עם בדיקות.

אלרעי פרייס: זו מבחינתנו הדרך, וכרגע אנחנו בתהליכים לראות איך לעשות את זה כמה שיותר מהר וכמה שיותר רחב לציבור.

ענת כנפו: ומה התוקף של בדיקה, שמישהו מגיע למקום מסוים, עושה בדיקה ואז במשך כמה ימים הוא יכול להסתובב כמי שמאושר לו?

אלרעי פרייס: ה-PCR, זה יהיה 48 שעות, ובדיקה מהירה זה יהיה עד 24 שעות – כניסה לאירוע.

ענת כנפו: זאת אומרת שאפשר יהיה למשל לצורך כניסה לחתונה של בן משפחה לעשות את הבדיקה יום לפני כדי שזה יתפוס אחר כך.

יעקב אשר: גם היום זה אפשרי, 5%.

ענת כנפו: זה חשוב מאוד.

אלרעי פרייס: ב-PCR.

אלרעי פרייס: אבל שוב, גם כאן אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מייצרים מצב שלא כל האנשים הולכים לרופא משפחה עכשיו, מעמיסים את הקופות לעשות בדיקות PCR המוניות לאירועים כי גם את זה אנחנו לא רוצים.

אלרעי פרייס: הקופות כרגע עמוסות, גם עדיין בטיפול בחולי קורונה, גם במבצע חיסונים שטרם הסתיים, ואנחנו בטח לא רוצים שכולם ילכו עכשיו לקופות כדי להוציא אישורים, לקבל הפניות לבדיקות PCR לחתונות.

יעקב אשר: אז נעזוב את הבדיקות המהירות.

יעקב אשר: אם תהיה פריסה - - -

אלרעי פרייס: זה בדיוק חלק ממה שאנחנו מנסים עכשיו לארגן, איך אנחנו מאפשרים לאנשים כן להיכנס למקומות עם בדיקות – בין אם בדיקות PCR ובין אם בדיקות מהירות – בלי לעשות עומס שיעשה נזקים על כל המערכת.

ענת כנפו: באותו אולם אירועים שיש בו חתונה וצריכים לבדוק את האנשים, אפשר באותו בוקר לפתוח את האפשרות לבדיקות כדי שבן אדם יוכל להתארגן, לבוא להיבדק ולחזור.

יעקב אשר: לא.

יעקב אשר: אם זה PCR לא פותחים המקום.

יעקב אשר: עמדות הבדיקה - - -

ענת כנפו: הן לא ניידות?

יעקב אשר: עמדות הבדיקה המהירות – שאני מקווה, כמו שאמרה גם ד"ר אלרעי, שמקדמים את זה, אנחנו כבר יותר מדי זמן עם זה – אבל אם תהיה פריסה רחבה של הדבר הזה, באמת זה יכול לאפשר להגיע למקומות או אפילו בכל עיר יהיו כמה מקומות כאלה שאפשר יהיה לבוא, לעשות את הבדיקה, לקבל את האישור הזה של 24 שעות, ולמחרת אתה צריך עוד פעם, אתה הולך שוב לבדיקה ולא העמסת על קופות החולים ולא העמסת על הדברים האלה, אבל בשביל זה צריך לקדם את העניין הזה.

יעקב אשר: PCR זה לא דבר שאת יכולה לקחת אותו לכל אירוע, לכל אולם ולעשות שם כי בכל מקרה זה גם חוזר למעבדה ועד שמקבלים תשובה.

ענת כנפו: זה לא נייד.

יעקב אשר: זה לא נייד, ודאי שלא.

יעקב אשר: לפני שאני אתן לחברי כנסת נוספים אני רוצה לשאול אותך.

יעקב אשר: רק כייעול, האם יש אפשרות לקבל את התו הירוק בקופות החולים?

יעקב אשר: יש אנשים מבוגרים שלא יודעים לעבוד דרך האינטרנט או להוציא את התעודות שלהם, לא המתחסן ולא המחלים.

יעקב אשר: האם יש מצב שאדם, כשהולך כבר לרופא או שהולך לקופת חולים, הוא גם בקופת החולים מקבל את השירות שיוציאו לו את התו שלו?

אלרעי פרייס: אני חושבת שאנחנו צריכים לדבר על זה עם הקופות, אני לא בטוחה שהקופות רוצות להיות בעסק של הוצאת תווים לכניסה לאירועים.

יעקב אשר: הקופות לא רוצות להיות, זה בסדר, אבל אנחנו לא מייצגים את הקופות.

אלרעי פרייס: קופות החולים אמונות על לטפל בחולים – כן לתת להם תעודת מתחסן כי הם חיסנו אותם, כן לתת להם תעודת מחלים כי הם החלימו אותם – אבל להתחיל לתת להם תווים ירוקים כדי להיכנס למקומות, זה נראה לי לחלוטין לא מתפקידם ולא הייתי רוצה להפיל עליהם את הדבר הזה.

יעקב אשר: לא כל יום.

אלרעי פרייס: אבל אני חייבת להגיד שבתוך האפליקציה יש כל מיני דרכים גם לאנשים שאין להם טלפון חכם, גם לאנשים שרוצים לעשות את זה בדרכים אחרות, יש עוד דרכים לקבל את התו הירוק, לא בטוחה שחייבים להעביר את העומס הזה לקופות חולים.

יעקב אשר: שתהיה אפשרות כי לא הולך להיות עומס.

יעקב אשר: זה לא כל כך הרבה אנשים.

יעקב אשר: נינא, היועצת המשפטית שלכם.

נינא כהן קרן: רק להשלים.

נינא כהן קרן: את אישור התו הירוק לא אבל אפשר להיכנס לעסק, להציג בכניסה גם אישור מתחסן או אישור מחלים וזה למיטב הבנתי קופות החולים יכולות להנפיק.

יעקב אשר: לפעמים אותם אנשים גם לא יודעים את זה.

יעקב אשר: חבר הכנסת שבח שטרן, בבקשה.

שבח שטרן: אני רוצה להעלות איזושהי שאלה שלא קשורה בדיוק לתו הירוק, אם כי יש לה איזשהו קשר לזה, אני מנצל את ההזדמנות, ברשותך אדוני היושב-ראש.

יעקב אשר: אפשר, כל הנושאים שקשורים.

יעקב אשר: אנחנו לא נבקש את ד"ר אלרעי עוד פעם, אז ננצל את זה שהיא איתנו.

שבח שטרן: א', אני רוצה להביע הערכה גדולה למשרד הבריאות על כל מה שהוא עושה, גם מבצע החיסונים וגם כל שאר הפעילות, ואני בא מנקודת המוצא הזאת.

שבח שטרן: יש היום מציאות בבתי הספר – אני מכיר את זה מהשטח, כשהשטח זה הילדים שלי והנכדים שלומדים במוסדות חינוך ויש הרבה כאלה – ואני שם שומע את השאלה הבאה:

שבח שטרן: אם בקפסולה שבה הילד לומד אחד הילדים מאומת, בעצם כל שאר הילדים הולכים הביתה לבידוד ולפעמים זה יכול להיות 15 ילדים, כל ילד כזה זה הורה אחד לפחות שצריך להישאר איתו כדי להשגיח עליו.

שבח שטרן: זאת אומרת, יש פה פגיעה מאוד משמעותית גם בילדים שמפסידים לימודים, מפסידים חברה, גם להורים שנאלצים להישאר בבית ולא לצאת לעבודה.

שבח שטרן: הסתכלתי בטבלאות שמשרד הבריאות מפרסם ואני רואה שהסיכון לתחלואה קשה ולתמותה אצל בני אפס עד 19 – מנתונים שאתם פרסמתם – עד עכשיו, מתחילת המגפה עד היום, יש תשעה כאלה שנפטרו, לעומת קרוב ל-6,000 בוגרים.

שבח שטרן: מדובר פה ב-0.003% מהחולים המאומתים שנפטרו.

שבח שטרן: אין נתונים מדויקים בטבלאות שלכם אבל אתם ודאי יודעים יותר טוב כמה כאלה לקו בתחלואה קשה.

שבח שטרן: אני מניח שיש איזושהי קורלציה בין התמותה לבין חולי קשה.

שבח שטרן: אז כמו שאמרתי, השיטה הקיימת שאומרת, כל מי שהיה באותה קפסולה עם אותו ילד ילך לבידוד, היא גורמת לשתי בעיות מאוד קשות.

יעקב אשר: היא משביתה הרבה כיתות.

שבח שטרן: היא משביתה חלק גדול מהמשק, היא גם משביתה את התלמידים מלימודים.

שבח שטרן: הרעיון שאני שואל אם אי אפשר היה ללכת עליו – אני חושב שכן אבל ודאי לכם יש מומחיות יותר גדולה בעניין הזה – זה אולי לשנות קצת את ההגדרה של בידוד לאותם תלמידים שהיו בסביבה של מאומת.

שבח שטרן: הכוונה שלי היא להגיד שהבידוד יהיה או בבית או בכיתה, באותה כיתה שבה הוא למד.

שבח שטרן: הרי כל אותם תלמידים ששהו במחיצה של אותו מאומת, הם היו חשופים אליו, אז הסיכוי שלהם הוא פחות או יותר זהה לחלות או לא לחלות, ואם אנחנו נאפשר שאותם תלמידים שהם לא מאומתים אבל שהם נחשפו, הם יוכלו להגיע מבית הספר לבית, מהבית לבית הספר.

יעקב אשר: שאלה ברורה.

שבח שטרן: עוד נקודה לעניין הזה.

שבח שטרן: יכול להיות שצריך להגדיר את זה קודם כול לאזורים שבהם כבר אחוז המתחסנים הוא גבוה מאוד יחסית כדי שלא ידביקו את ההורים, את המורים, ושהדבר הזה לא יהיה כפוי, זאת אומרת הורה שרוצה, יוכל לשלוח את הילד לבית הספר ומי שלא כי הוא חושש שמא יש שם עדיין חולים, הוא חושש מזה והוא לא ישלח אותם.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: בבקשה, ד"ר אלרעי.

אלרעי פרייס: אני אגיד שני דברים עקרוניים ואז אענה ספציפית על זה.

אלרעי פרייס: אנחנו כולנו מודעים לזה שהתחלואה בילדים היא תחלואה שהיא ברובה אסימפטומטית וגם כשהיא סימפטומטית, היא ברובה קלה ואנחנו שמחים על זה.

אלרעי פרייס: אני חייבת להגיד בזהירות הראויה.

אלרעי פרייס: אנחנו לא יודעים מה התופעות ארוכות הטווח של תחלואה כזאת, ולכן אנחנו עוד לא יודעים האם זה באמת שום דבר – כמו שכולם אומרים, וירוס ויראלי שעובר – או שיהיו לזה השפעות יותר ארוכות, ולכן אנחנו צריכים להתייחס לזה בזהירות ולא להגיד, בסדר, ילדים יידבקו.

אלרעי פרייס: זה אחד.

אלרעי פרייס: הדבר השני, ברגע שילדים יידבקו ותהיה תחלואה מאוד גבוהה, גם אם עבורם זו תחלואה לא משמעותית וגם אם אני מתעלמת מנזקים עתידיים שאנחנו לא יודעים אם יש או אין, עדיין כשיש תחלואה מאוד גבוהה, התחלואה הזאת מתפשטת בתוך הקהילה ומסכנת גם את האנשים, ויש עדיין אנשים ביישובים שלנו שלא התחסנו ויש עדיין אנשים שגם כשהם התחסנו חיסון מלא, החיסון הוא לא מאה אחוז יעיל ולכן יש אחוזים בודדים שעדיין יכולים להיפגע.

אלרעי פרייס: זאת אומרת, ההסתכלות שלנו היא הסתכלות של הפחתת תחלואה בכל זאת.

אלרעי פרייס: אנחנו יודעים שגם כשכל המדינה מחוסנת, עד שלא מגיעים למצב של חסינות עדר שבו הווירוס, אין לו למי לעבור מבן אדם לבן אדם ולכן המגפה גוועת, עד שלא נגיע למצב כזה עדיין יכולות להיות לנו התפרצויות, וההתפרצויות האלה גם מסכנות את האנשים שנדבקים – גם אם זה ילדים, שאני לא יודעת את ההשפעות ארוכות הטווח, וגם מסכנות את האנשים לידם שעלולים להיות אוכלוסייה בסיכון, ויש לנו מצבים, כולל מצב של הדבקות בבתי אבות עם אוכלוסייה מחוסנת לגמרי, אבל החיסון הוא לא אפוד קרמי, הוא לא מאה אחוז יעיל, הוא יעיל ב-94% עד 98%, זה אומר שאחוזים בודדים כן ייחלו.

אלרעי פרייס: אם תהיה הרבה מאוד תחלואה, גם האחוזים האלה בסוף יתורגמו לאנשים שייפגעו מהתחלואה הזאת ולכן יש ערך בהפחתת התחלואה.

אלרעי פרייס: הערך השני הגדול הוא באמת להחזיר את הילדים למערכת החינוך, לדאוג שהכיתות תהיינה פתוחות כמה שיותר ואנחנו רואים שהחיבור של החינוך לרמזור הוא בעייתי.

אלרעי פרייס: הוא בעייתי כי הרמזור משתנה בצורה מאוד מהירה, הוא בעייתי כי אנחנו לא מאפשרים יציבות – לא למורים, לא לילדים ולא להורים – לתכנן איכשהו קדימה כי כל שבוע גוזרים את הרמזור ויש את השינויים.

יעקב אשר: המייל שלי מפוצץ מאירועים שמשתנים.

אלרעי פרייס: אנחנו עושים הרבה מאוד עבודה במשרד הבריאות לראות איך לתכלל עוד גורמים.

אלרעי פרייס: כמו שאמרנו, בתו הירוק אנחנו יכולים לפתוח דברים שלא היינו פותחים אחרת ובמספרים שלא היינו פותחים כי אנחנו נותנים איזשהו מקדם הגנה עם התו הירוק, לנסות לייצר את אותו דבר גם בבתי הספר, להסתכל על בדיקות, כולל בדיקות מהירות, להסתכל על האלמנט של משפחה שהיא מחוסנת, מה קורה כשילד הגיע וכל המשפחה שלו בבית היא מחוסנת, אם יש אחוזים גבוהים כאלה בכיתה, האם להתייחס לכיתה אחרת, ומה קורה עם ילדים שהם מחלימים בתוך כל הקונטקסט הזה של לנסות לייצר כיתה שהיא יותר בטוחה.

אלרעי פרייס: אנחנו עובדים על הדבר הזה במטרה משותפת להחזיר את הילדים כמה שיותר ללמוד.

אלרעי פרייס: אני אגיד עוד דבר לסיום.

אלרעי פרייס: כיתות י"א-י"ב, שכרגע אם יש שיעורי התחסנות גבוהים – שזה אומר 90% התחסנות בכיתה – אנחנו מקדמים את זה שהכיתה הזאת כבר עכשיו תוכל ללמוד בצורה יותר פתוחה, בלי הקפסולות ובלי שיש מישהו אחד מאומת, הוא מוציא את כולם לבידוד.

אלרעי פרייס: זה באמת רק בכיתות י"א-י"ב שיש אחוז התחסנות גבוה ואם המורים גם יהיו מחוסנים אז אפשר יהיה לחזור לאיזושהי מסגרת חינוכית כמו שהכרנו אותה קודם עם לימודים יותר מאפשרים גם במקומות שהתחלואה בהם היא גבוהה כי הילדים עצמם מחוסנים.

יעקב אשר: תודה.

שבח שטרן: יש נקודה שאולי לא הבהרתי אותה מספיק.

שבח שטרן: אני מדבר על זה שאותם תלמידים שהם בריאים לכאורה אבל הם זקוקים לבידוד, כל התנועה שלהם, היא תהיה בין הבית שממילא הם נמצאים בו, בבידוד, לבין אותה כיתה שהיא קבוצה של אנשים בקפסולה אחת שהם נמצאים באותה מסגרת, שהיו כבר חשופים לאותו חולה מאומת.

אלרעי פרייס: אני רק אגיד שבכל מיני מסגרות שבהן ניסינו לייצר מתווים מיוחדים, מתוך הבנת צורך כזה ואחר לעשות בידודים קבוצתיים, בין אם זה היה בפנימיות, בין אם זה היה בנבחרות כדורגל מקצועיות שאמרו: בסדר, היה חולה מאומת אבל הנבחרת עדיין צריכה לשחק ולהתאמן, הם גם ככה ביחד, אז יעשו בידוד ביחד, ראינו התפרצויות.

אלרעי פרייס: הקונספט הזה שיש בידוד שהוא קבוצתי, הוא לא עובד.

אלרעי פרייס: אנחנו ראינו אצל שחקני כדורגל התפרצויות של וריאנט דרום אפריקאי בתוך הבידוד הקבוצתי הזה.

אלרעי פרייס: אחד היה חולה, יצא לבידוד, כל היתר היו בבידוד קבוצתי ביחד, כולם נדבקו אחד מהשני – לא כולם אבל רבים.

אלרעי פרייס: זאת אומרת, הקונספט הזה של לעשות בידוד קבוצתי ביחד לא עוזר להפחית תחלואה.

יעקב אשר: הסתובב איזה רעיון – אני לא יודע אם זה היה בשם שר החינוך או מישהו אחר – אולי דווקא אצל בני הנוער, שהם אסימפטומטיים, ללכת על קריטריון של בידוד בכיתה רק אחרי שני מאומתים ולא על מאומת אחד.

יעקב אשר: יש דברים בגו?

אלרעי פרייס: לא.

יעקב אשר: זה נמצא על השולחן או זה רק בעיתונות?

אלרעי פרייס: רק בעיתונות.

אלרעי פרייס: שוב, לא דיברו איתנו.

יעקב אשר: יש מקום לחשיבה בעניין הזה לדעתך?

אלרעי פרייס: אני לא רואה איך אני יודעת אם יש 20% או 30% מההתפרצויות שיש בהן ילד מדביק בילד, אני לא יודעת מראש איזו התפרצות זו תהיה אז איך אני אדע פה לבודד ופה לא לבודד?

אלרעי פרייס: שני מאומתים יכולים לייצג לי כיתה שעכשיו בכל הכיתה בעוד יומיים יהיו שמונה מאומתים.

אלרעי פרייס: זה לא מבוסס על רעיונות אפידמיולוגיים.

יעקב אשר: בסדר, רציתי לדעת אם זה רק פייק ניוז.

אלרעי פרייס: כן אפשר לראות איך אנחנו משתמשים בבדיקות מהירות כדי לזהות את הילדים האלה יותר מוקדם ולנסות לא להגיע לבידודים הנרחבים האלה, זה כן ואנחנו בודקים את זה, אבל להגיד רק כשיש שני מאומתים בכיתה הקפסולה הולכת לבידוד, אין לזה שום היגיון למה זה שניים, למה לא שלושה.

יעקב אשר: לפני שאני נותן הלאה לחברי כנסת, לגבי מה שאמרת על הרמזור – שאין לנו רק להסכים איתך על זה – שזה באמת דבר שמשגע את כל מערכת החינוך לגמרי ואת ההורים.

יעקב אשר: יש לכם פתרון, זאת אומרת הולך להיות פתרון בשעות הקרובות, בימים הקרובים?

אלרעי פרייס: בשעות הקרובות?

יעקב אשר: כן.

אלרעי פרייס: בשעות הקרובות לא, אם זאת השאלה, אבל בימים הקרובים אני מקווה שכן.

אלרעי פרייס: הגעתי לדיון הזה עכשיו מדיון שאנחנו עשינו עם הרבה מאוד גורמים, כולל משרד החינוך.

אלרעי פרייס: מחר יש עוד דיון עם השלטון המקומי על איזשהו קונספט לנסות לייצר כיתה בטוחה שמנותקת מהרמזור, אז אנחנו בהחלט עובדים על הדבר הזה.

אלרעי פרייס: בשעות הקרובות זה לא יהיה, אני מקווה שבימים הקרובים יהיה לנו רעיון שאנחנו נוכל לקדם אותו לפחות כפיילוט.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: חברת הכנסת מיכל וונש.

יעקב אשר: אחריה – אוסאמה סעדי, ואחריו – אחרונה שהגיעה, תהלה.

מיכל וונש: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכל וונש: אני רוצה להעלות פה שוב נקודה כאובה מאוד על ישראל הראשונה והשנייה שנוצרת פה.

מיכל וונש: אנחנו מדברים על חתונות ועל אירועים ועל קניונים, ואני עדיין מוצפת במאות פניות ממי שלא מצליחים להגיע לחתונה של הילד שלהם או להלוויה של הורה או ילד שיצא לבקר את ההורים שלו שהוא לא ראה 13 חודשים, שמשתתף בתוכנית "נעלה" בתיכון בארץ ולא מצליח לחזור לכתוב בגרויות, ואנחנו כאילו מנותקים לחלוטין.

מיכל וונש: מדינת ישראל מאוד מעודדת ואוהבת עלייה, אבל הרבה פחות סובלת את העולים שלה.

יעקב אשר: זה אומנם קשור לדיון הבא, אבל אם שרון כאן אז אני אאפשר לך.

מיכל וונש: זה קשור לדיון הבא אבל פשוט שרון כאן אז מאוד חשוב לי להבין כדי להיות אפקטיבית.

מיכל וונש: ד"ר פרייס, אני מבינה את ההיגיון המסדר של התו הירוק, אבל הנה, אדוני היושב-ראש, יש לנו מי שהתחסנו באותו חיסון מארצות הברית, בחיסון פייזר, ואנחנו לא יודעים להוציא להם את התו הירוק שיאפשר להם להגיע לחתונה של הילדים שלהם או להלוויה של האימא או לילד שצריך לחזור.

מיכל וונש: זה דבר ראשון שחייבים לתת עליו את הדעת.

מיכל וונש: אותו חיסון בדיוק של אותה חברה בדיוק, ואנחנו חייבים לתת.

מיכל וונש: שתיים, ישראלים שמגיעים עכשיו כדי להצביע בבחירות ולא חוסנו, האם הם יהיו זכאים להתחסן כשהם בארץ, גם אם הם אינם חברים בקופת חולים כיוון שהם לומדים בחו"ל, חיים בחו"ל?

יעקב אשר: ישראלים – לא.

מיכל וונש: ישראלים.

יעקב אשר: אזרחי ישראל?

מיכל וונש: אזרחי ישראל, חיים, לומדים בחו"ל, מגיעים לארץ, האם הם יהיו זכאים להתחסן, ואם לא, כיצד הם יוכלו לצאת ממדינת ישראל?

מיכל וונש: שאלה שנייה.

יעקב אשר: שאלה מצוינת.

יעקב אשר: והשלישית והאחרונה.

מיכל וונש: שלישית ואחרונה.

מיכל וונש: אני מבקשת לדעת, ישראלים שהתחסנו בחו"ל, וכרגע אמרנו שאין להם תו ירוק כי אנחנו לא מכירים בחיסון פייזר, מה התהליך?

מיכל וונש: היכן הבדיקה הסרולוגית הזאת מתבצעת?

מיכל וונש: הם לא יודעים אם נכנסים לבידוד ביתי, לא נכנסים, אין לי איך להגיב.

יעקב אשר: יש תהליך, אבל הוא לא מוסדר, זה אני מסכים איתך.

מיכל וונש: תודה.

מיכל וונש: זה מה שאני מנסה לומר.

מיכל וונש: תודה רבה.

יעקב אשר: שלוש שאלות.

מיכל וונש: שלוש, ואמירה מאוד נוקבת.

אלרעי פרייס: השאלה הראשונה והשנייה לדעתי זה אותה שאלה, אני אענה על שתיהן ביחד.

אלרעי פרייס: אנחנו במהלך המגפה לצערי ראינו הרבה מאוד מאוד מאוד זיופים מכל מיני סוגים – זיופים של בדיקות PCR, זיופים של תעודות החלמה, זיופים של אשפוזים בבתי חולים – זה מדהים לאיזה רמה אפשר להגיע בזיופים, וכיוון שבן אדם, כשהוא מזייף בדיקה או חיסון הוא לא מסכן רק את עצמו, אם הוא נכנס כרגע לתו ירוק הוא מסכן את כל האנשים שבאים לשם, אז נכון, אנחנו מבקשים מכל האנשים האלה בשלב הזה, עד שיהיו לנו הסכמים של הכרה הדדית עם מדינות אחרות, בשלב הזה מבקשים מכולם לעשות בדיקה סרולוגית.

אלרעי פרייס: ברגע שבן אדם עושה בדיקה סרולוגית ויש לו נוגדנים, הוא מקבל תו ירוק.

אלרעי פרייס: הוא גם יכול לצאת מבידוד לצורך הבדיקה הסרולוגית, והבדיקה הסרולוגית נעשית בשלל מעבדות – אני לא רוצה כרגע לפרסם אף אחת מהן, אלה מעבדות פרטיות בבתי חולים - - -

שבח שטרן: אגב, יש סנקציה פלילית?

אלרעי פרייס: - - נעשית בשלל מעבדות, הרשימה הזאת נמצאת באתר של משרד הבריאות ואין שום בעיה ללכת, לעשות את הבדיקה, לצאת מבידוד לצורך ביצוע הבדיקה, לקבל את התוצאה החיובית, לצאת מבידוד ולקבל תו ירוק.

אלרעי פרייס: כל הדבר הזה מוסדר.

אלרעי פרייס: אני אגיד מעבר לזה שאנחנו עכשיו גם מקדמים אפשרות שהדבר הזה בכלל יתבצע בנתב"ג כשאנשים נוחתים.

יעקב אשר: סרולוגי.

אלרעי פרייס: אישרנו בדיקה באמ"ר, בדיקה מהאצבע, בדיקה כמו בדיקת סוכר שלא צריך לקחת דם מהווריד - -

יעקב אשר: ספירת דם.

יעקב אשר: זה הדבר הכי חכם.

אלרעי פרייס: - - שהיא בדיקה מאוד רגישה כדי לזהות כבר בנתב"ג את האנשים שיש להם סרולוגיה חיובית, וכבר אז לשחרר אותם מבידוד בלי שהם יצטרכו להיכנס לבידוד ולצאת.

יעקב אשר: זה מצוין.

מיכל וונש: אני רוצה לחדד את שאלתי.

מיכל וונש: אני מבינה שהתשובה הזאת היא לגבי אזרחים ישראלים, אם הבנתי נכון.

אלרעי פרייס: לא.

אלרעי פרייס: זה לגבי כולם.

מיכל וונש: אבל אזרחים זרים אינם יכולים כרגע להיכנס.

אלרעי פרייס: גם בן אדם זר שמגיע, מביא כל מיני תעודות של חיסון כזה ואחר - גם אם זה לא חיסון של פייזר ומודרנה, הוא חיסון אחר, גם זה היה לנו – יכולים לעשות בדיקה סרולוגית - -

מיכל וונש: אני מבינה, אבל אזרחים זרים כרגע אינם יכולים להיכנס.

אלרעי פרייס: - - אם יש להם נוגדנים הם מוכרים כסרולוגיה חיובית ומקבלים תו ירוק.

מיכל וונש: שוב, אבל אזרחים זרים – לא משנה אם הם הורים או ילדים של מי שחיים בארץ – ואני אומר שמדינות אחרות בעולם, דמוקרטיות, הגדירו משפחה מדרגה ראשונה, הורים וילדים, כמי שבאמת נכנסים לאותו הסדר שאת מתארת אותו, אבל ההסדר הזה כרגע לא חל כיוון שהם לא יכולים לקבל אישור להיכנס ארצה אלא אם כן יש להם סיבות הומניטריות – שעוד פעם, אנחנו בסעיף סל הכללי של סיבות הומניטריות מהן ועוד פעם חזרנו למה שהיה קיים קודם, אבל זה לא רלוונטי כיוון שהם לא יכולים להיכנס בכלל ארצה.

מיכל וונש: מה שאת עונה לי כרגע זה נכון, אבל ברגע שאנחנו לא מכירים בחיסונים של פייזר נניח מארצות הברית, הם בכלל לא זכאים להיכנס מראש, זאת אומרת הכנסנו אותם לסעיף של המקרים ההומניטריים והם לא מקבלים אישור להגיע ארצה.

מיכל וונש: אני לא יודעת אם את מכירה את זה או לא.

יעקב אשר: זה לא קשור – פייזר – לזכות שלהם לבוא או לא לבוא.

מיכל וונש: זה אזרחים.

מיכל וונש: לבחירות זה רק אזרחים.

תהלה פרידמן: אולי את לא מבינה את מיכל.

תהלה פרידמן: היא שואלת לגבי אזרחים זרים מחוסנים, מה שאת עונה לנו על סרולוגיה לא עוזר לנו כי לא נותנים להם להיכנס.

תהלה פרידמן: השאלה: אזרח זר שמחוסן פעמיים, האם יש דרך שהוא יוכל להיכנס?

אלרעי פרייס: קודם כול, כדי להיכנס למדינת ישראל, מישהו שהוא לא אזרח ישראלי כרגע צריך לעבור ועדת חריגים.

יעקב אשר: בסדר, אנחנו יודעים איפה אנחנו חיים.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אנחנו יודעים איפה אנחנו חיים אבל זה כבר שנה.

אלרעי פרייס: ברגע שמדובר בבן אדם שהבן זוג שלו או הילד שלו הוא אזרח ישראלי, אז הוא מוגדר בדרך אחרת, אבל נינא, אנא תתייחסי.

מיכל וונש: אני אגיד שני דברים.

מיכל וונש: אחד, נכון, יופי, זה לאזרחים ישראלים שבאים לבחירות, עדיין לא פתרנו את הבעיה של מי שההורים לא יכולים להיכנס לחתונה של בנם או להגיע להלוויה של אימם או תלמיד של נעלה שלא יכול לחזור לארץ לכתוב בגרות, לא פתרנו.

יעקב אשר: אני דווקא יודע שבמקרים כאלה, הורים לחתונת הילד, נותנים את האישורים.

מיכל וונש: לא.

מיכל וונש: אז אני אעביר אליך, אדוני היושב-ראש, ברשותך.

יעקב אשר: אני אומר לך, ובתנאי שכמובן זה לא שאר המשפחה אלא רק הורים – אם זה לוויה חלילה.

מיכל וונש: אני אעביר אליך, הבנתי.

יעקב אשר: את תעבירי אליי אבל נעשה את זה בדיון הבא.

מיכל וונש: נעשה בדיון הבא.

מיכל וונש: אני כן אשאל – אני לא חושבת שהייתה תשובה, ד"ר אלרעי פרייס – לגבי אזרחים ישראלים שייכנסו כדי להצביע לבחירות ואינם מחוסנים.

יעקב אשר: היא אמרה שיש תהליך שיעשו בדיקה סרולוגית.

מיכל וונש: לא.

מיכל וונש: האם הם יהיו זכאים לחיסון.

יעקב אשר: האם יהיו זכאים לחיסון.

אלרעי פרייס: יידרשו לבידוד.

מיכל וונש: לצורך יציאה.

יעקב אשר: אני לא יודע אם זה התפקיד שלה לענות על זה, אני לא בטוח.

אלרעי פרייס: הם יידרשו לבידוד.

מיכל וונש: לא.

מיכל וונש: האם הם זכאים לחיסון?

אלרעי פרייס: מי שהוא מחוסן או מחלים מחו"ל עם תעודות מחו"ל יידרש לבדיקה סרולוגית כדי לראות שהוא אכן מחוסן או מחלים.

אלרעי פרייס: מי שהוא לא מחוסן או מחלים ומגיע, יידרש לבידוד כמו כל בן אדם אחר שמגיע ממדינה אדומה.

מיכל וונש: טוב.

מיכל וונש: ד"ר אלרעי פרייס, אני רק שאלתי האם הם יהיו זכאים לחיסון.

מיכל וונש: אזרחי ישראל - - -

יעקב אשר: שבאו לבחירות ועומדים לחזור לחו"ל.

אלרעי פרייס: אני מבינה עכשיו את השאלה.

אלרעי פרייס: אני חושבת שאם לבן אדם יש קופת חולים שמבטחת אותו, הוא יוכל להתחסן.

יעקב אשר: אבל אין לו קופת חולים.

אלרעי פרייס: למיטב ידיעתי, אנשים שמגיעים ומקום מושבם הוא לא פה, אנחנו לא מנסים לעודד תיירות חיסונים, אז אני לא יודעת באיזה אופן מחסנים אותם.

אלרעי פרייס: אנחנו מחסנים חסרי מעמד שנמצאים, גרים במדינת ישראל, אני לא יודעת איך מחסנים כרגע אנשים שהם לא קשורים לשום קופת חולים, מקום מושבם הוא לא במדינת ישראל, אני לא יודעת איך עושים את הדבר הזה כרגע.

אלרעי פרייס: אני לא יודעת אם הדבר הזה הוא אפשרי או שנדרש מהם להיות פה תקופה מסוימת כדי לקבל את האפשרות להתחסן.

מיכל וונש: צריך לבדוק את זה כי אז הם לא יוכלו לצאת.

יעקב אשר: אני מבקש ממשרד הבריאות – אולי היועצת המשפטית – תבדקו את זה לקראת הדיון הבא שיהיה לנו תכף, או-טו-טו, כי זה יותר עניין של החלטה האם יש להם זכות או אין להם זכות להתחסן.

יעקב אשר: אני מבין גם מה שאומרת ד"ר אלרעי, שלא רוצים להפוך את המדינה למקום שאנשים יבואו ליום אחד כדי להתחסן ויחזרו אחר כך אחרי שבועיים, אבל לגבי הנושא שהיא העלתה לגבי הזכות, אם יש להם זכות בכלל להתחסן בארץ, כן או לא, אם יש להם קופת חולים או לא, זאת שאלה אחרת.

יעקב אשר: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: ד"ר פרייס, בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להעלות שתי סוגיות.

אוסאמה סעדי: הסוגיה הראשונה שכבר דנו בה בישיבה הקודמת וכבוד היושב-ראש הזכיר אותה, וזה שיש עדיין עסקים, למרות שנפתח כל המשק - - -

יעקב אשר: זה לא קשור אליה.

אוסאמה סעדי: יש עסקים שעדיין לא נפתחו, ואני מדבר על עסקים בתוך עסקים, נגיד צעצועים או תכשיטי כסף בתוך הסופרפארם או בתוך - -

יעקב אשר: רשתות שיווק.

אוסאמה סעדי: - - שופרסל או מגה.

אוסאמה סעדי: עכשיו כשפותחים את כל המשק, עדיין עסקים אלה משום מה נשארים סגורים.

אלרעי פרייס: לא הבנתי על איזה עסקים אתה מדבר.

יעקב אשר: הוא מדבר על התיקון.

יעקב אשר: אני אגדיר, אני אנסה לחסוך זמן, אני לא חושב שד"ר פרייס כל כך מכירה את זה.

יעקב אשר: אנחנו בזמנו תיקנו, כדי שלא תהיה אפליה בזמן סגר מהודק, שבאותן רשתות לא יוכלו למכור צעצועים או דברים מסוג זה כשהחנויות האחרות סגורות, זה היה בעקבות בג"ץ ודברים שעורר פה היועץ המשפטי שלנו.

יעקב אשר: עכשיו ברוך השם הוסר הסגר, הוסר הכול, אבל התיקון הזה עדיין נשאר.

יעקב אשר: ביקשנו בישיבה הקודמת שתתקנו את זה בתקנות הללו כי אין טעם לזה ואין לזה היגיון ואין בזה צדק, ולא עשו את זה.

יעקב אשר: ומאחר שלא עשיתם אז אמרתי גם בתחילת הישיבה – גם אוסאמה וגם אני ואני חושב גם שאר חברי הכנסת – אם לא עשיתם את זה אנחנו נעזור לכם לעשות את זה היום כאן על החלק הקטן הזה.

יעקב אשר: זאת הנקודה, אני לא חושב שיש לך התנגדות אפידמיולוגית.

יעקב אשר: והשאלה השנייה, אוסאמה?

אוסאמה סעדי: השאלה השנייה קשורה לתקנות אבל הואיל ואני חייב לצאת, אני כבר רוצה להעלות את זה, וזה קשור לסטודנטים שרוצים לצאת מישראל ולחזור ללימודים שלהם.

אוסאמה סעדי: עכשיו אני מבין שזה מותר אבל הממשלה הגדירה רק יעדים קבועים לטיסות יוצאות, למשל לקייב, לפרנקפורט, אבל יש למשל 200 סטודנטים שלומדים בגיאורגיה, בטביליסי, והם שכרו מטוס, שילמו את הכול, המטוס היה צריך להיות אתמול, ומשום מה לא נתנו אישור.

יעקב אשר: כי הם לא חרדים – נו, אתה לא יודע?

יעקב אשר: נו באמת, רק חרדים.

יעקב אשר: רק חרדים נותנים.

אלרעי פרייס: אני משרד הבריאות ואני יכולה להגיד מבחינה בריאותית שמותר להם לצאת.

אלרעי פרייס: לא אנחנו קובעים את היעדים ולא אנחנו קובעים לאן, זה משהו שמשרד התחבורה צריך לענות עליו, אני לא יכולה לענות על הדבר הזה, אבל זה שאנשים יכלו לצאת, הם יכלו לצאת גם קודם.

אלרעי פרייס: היציאה, ברגע שבן אדם הצהיר שהוא יוצא ולא בשביל לחזור בשלב הזה, אז הוא גם קודם יכול היה לצאת - -

אוסאמה סעדי: הצהירו לתקופות ארוכות.

אלרעי פרייס: - - אבל עכשיו, לאיזה נתיבים ואיך עושים את זה פיזית, זה משרד התחבורה.

אוסאמה סעדי: הם הולכים לחודשים רבים ויש מטוס, ובמקום לטרטר את הסטודנטים האלה, ללכת לקייב ואחרי זה להתחיל לחפש טיסות לגיאורגיה – יש גם סטודנטים ברומניה, בבוקרשט – אני לא מבין את ההיגיון הזה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, באמת אני לא מבין.

אלרעי פרייס: אדוני היושב-ראש, אני חייבת לרדת.

אלרעי פרייס: אם יש שאלות אליי, אני אשמח לענות ואני חייבת לרדת.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: זה בדיון הבא אבל אני לא רוצה לעכב אותה.

יעקב אשר: תהלה פרידמן.

תהלה פרידמן: רק על ה-cross בין הרמזור לבין מוסדות החינוך כי כרגע, לפחות בירושלים, נוצר מצב אבסורדי שיכולה להיות שכונה עם 16% מחוסנים והחינוך פתוח, 80% מחוסנים והחינוך סגור, זה מתעדכן, מקבלים החלטות על סמך נתונים של יום שלישי.

תהלה פרידמן: אני יודעת שאתם עובדים על זה, רק אם את יכולה לתת לנו בקווים הסבר על השקלול הזה של חיסונים, זמן נתונים והחלטות על בתי ספר כי אני מקבלת המון המון פניות.

אלרעי פרייס: אני אנסה כמיטב יכולתי, זה באמת מורכב.

אלרעי פרייס: קודם כול, הסיכון בתחלואה כשפותחים בתי ספר זה לפי התחלואה ביישוב.

אלרעי פרייס: ברור לנו שילדים חולים בגלל שהסביבה שלהם חולה ומביאים את זה לבית ספר ומחזירים את זה הביתה, ולכן הדבר הכי חשוב זה צבע היישוב ברמזור.

אלרעי פרייס: מקומות שבהם יש תחלואה נמוכה – ירוקים, צהובים – יותר בקלות אפשר לפתוח את מערכת החינוך ולכן אנחנו מתחילים משם כי התחלואה שם נמוכה והסיכון שכשילדים יגיעו תהיינה התפרצויות הוא יותר נמוך.

אלרעי פרייס: במקומות שהם גבוליים, זאת אומרת יש מה שאנחנו קוראים צבע כתום בהיר, זה אומר שהתחלואה היא בסך הכול קרובה לצהוב – היא לא צהובה אבל יש שיעור התחסנות גבוה של האוכלוסייה מעל גיל 50 – אמרנו, גם שם, במטרה לעודד כמה שיותר שמקומות יהיו פתוחים – בתי ספר יהיו פתוחים, מוסדות יהיו פתוחים – גם שם נאפשר לילדים לחזור באותן מסגרות כמו יישוב ירוק וצהוב.

אלרעי פרייס: זה איזשהו ניסיון להקל, להגיד: נכון, יש שם תחלואה שהיא יותר גבוהה ביישוב, אבל בגלל ששיעור ההתחסנות הוא גבוה, סביר להניח שגם אם תהיה איזושהי התפרצות זה פחות יגיע לאוכלוסייה בסיכון ופחות יסכן אותה, ולכן אנחנו מנסים איכשהו לשקלל את זה ביחד.

יעקב אשר: שרון, שאלה בעניין הזה ותמשיכי.

יעקב אשר: האם באותם יישובים לוקחים בחשבון גם את המחלימים, אם יש מחלימים מעל גיל 50 וכו'?

אלרעי פרייס: כן.

אלרעי פרייס: כן.

אלרעי פרייס: כן.

יעקב אשר: זאת אומרת, זה מספר ברוטו.

אלרעי פרייס: כשאני אומרת מחוסנים אני אומרת אוכלוסייה מוגנת.

יעקב אשר: כולם ביחד.

יעקב אשר: אוקיי, תמשיכי.

אלרעי פרייס: בין אם היא מחוסנת ובין אם היא מחלימה.

יעקב אשר: מאה אחוז.

יעקב אשר: תמשיכי בבקשה.

אלרעי פרייס: הנושא הזה של מתי גוזרים את הרמזור הוא מאוד מורכב.

אלרעי פרייס: כמובן שמצד אחד אתה רוצה לגזור אותו כמה שיותר עדכני, נגיד צריך לפתוח ביום ראשון, היית רוצה לגזור אותו ביום שבת, ביום שישי כדי שזה יהיה הכי עדכני גם מבחינתנו כי אם יישובים הפכו להיות עם תחלואה יותר גבוהה אתה לא רוצה לפתוח, ויישובים שהתחלואה בהם פחתה אתה כן רוצה לפתוח, אתה רוצה שזה יהיה כמה שיותר עדכני.

אלרעי פרייס: מצד שני, אנחנו גם צריכים לתת איזשהו זמן למערכת להיערך וגם לתת לאנשים יכולת לערער.

אלרעי פרייס: אנחנו ראינו במהלך הדרך שכשאנחנו הודענו יומיים קודם, זה גם כמובן הביא הרבה ביקורת מוצדקת איך אתם מודיעים 48 שעות לפני זה, אבל גם לפעמים ראשי רשויות הרימו לנו דגל על איזשהו חישוב לא נכון, והתהליך הזה לאפשר להם לערער, שאנחנו נבדוק מחדש את הנתונים ונראה אם הם צודקים או לא צודקים ונעשה את התיקונים בהתאם, היה חשוב.

אלרעי פרייס: לכן, פה שוב נכנס איזשהו איזון, עד כמה אתה רוצה שזה יהיה עדכני ולחתוך את זה הכי מאוחר שאתה יכול לעומת עד כמה אתה רוצה לאפשר לשטח זמן להתארגן וזמן לערער כדי שאם יש איזשהן טעויות חישוב – ותמיד יכולות להיות – אנחנו נוכל לתקן כדי לאפשר לילדים שיכולים להיכנס למערכת החינוך, להיכנס.

אלרעי פרייס: שילוב הגורמים הזה יצר מצבים שבהם אנחנו רוצים לחתוך את הרמזור ביום רביעי כדי שנוכל לתת מספיק זמן, ביום חמישי יוכלו לערער, נוכל לתת מספיק זמן כדי שביום ראשון יוכלו ללמוד.

אלרעי פרייס: זה הסדר שבו ניסינו לעשות את זה כדי לקחת בחשבון את כל הדברים האלה.

יעקב אשר: אנחנו רק מבקשים מאוד מאוד מאוד, באמת, לעשות מאמץ ולמצוא איזשהו פתרון הגיוני.

אלרעי פרייס: אני מסכימה.

אלרעי פרייס: ככה התחלתי, אני מסכימה.

אלרעי פרייס: אנחנו רוצים אחרי הדבר הזה גם במשרד הבריאות - -

יעקב אשר: זה בלתי אפשרי, זה מעסיק אתכם.

אלרעי פרייס: - - חותכים כל שבוע את הרמזור, מנסים לעשות את זה, עושים הרבה עבודה עם ראשי רשויות, ובסוף ההרגשה היא שלא מצאנו מנגנון טוב, והמנגנון צריך ככל הנראה באיזשהו אופן להיות מנותק מהרמזור ולמצוא את הכלים לייצר סביבה בטוחה לילדים האלה ולא רק להסתמך על התחלואה ביישוב.

יעקב אשר: או שאולי באותם מקומות, דווקא אד הוק לאותם מקומות, הרשות המקומית, תהיה לה סמכות לעשות למשל כיתות מאווררות בחוץ באותם מקומות.

אלרעי פרייס: זה גם כיום הם יכולים, במסגרת ההתנהלות בחוץ.

קריאה: אבל זה לא קורה.

יעקב אשר: לא, אבל משהו יותר רחב.

יעקב אשר: חבר הכנסת טופורובסקי, בקצרה.

יעקב אשר: עוד שלוש דקות ואת משוחררת.

בועז טופורובסקי: לגבי נתב"ג גם לשאול אותה?

יעקב אשר: נתב"ג, יש לנו תיכף את הדיון, אלא אם כן זו שאלה רפואית מאוד.

אלרעי פרייס: אני פשוט חייבת לרדת, יש פה דיון אחר קריטי.

אלרעי פרייס: אם אתם רוצים שאנחנו נקדם בדיקות מהירות במדינת ישראל אני חייבת להיות בדיון ההוא.

יעקב אשר: אם זה זה, אני אאפשר לך.

יעקב אשר: תודה רבה, ד"ר אלרעי, ותבשרי לנו בשורות טובות עם הבדיקות המהירות כי זה כלי משלים ליציאה מהסגר לכולם.

אלרעי פרייס: בהחלט.

אלרעי פרייס: מסכימה מאוד.

יעקב אשר: תודה רבה.

תהלה פרידמן: לא רציתי לעכב אותה אבל יש פה בקשה, אני לא יודעת אל מי.

יעקב אשר: בחלל של החדר זה יגיע לאיזשהו מקום.

תהלה פרידמן: בקשה אל משרד הבריאות לקבוע נהלים לביקורי הורים במחלקות פסיכיאטריות סגורות.

יעקב אשר: נכון.

תהלה פרידמן: זה סיפור נורא.

תהלה פרידמן: אלה הורים שהילדים שלהם מאושפזים במחלקות.

יעקב אשר: לא רק פסיכיאטריות.

יעקב אשר: אני רוצה להגיד לך, גם גריאטריות, שעדיין זה לא פתור באופן מלא, ובמיוחד כשיש היום את המחוסנים והמחלימים שיוכלו לבוא ולחזור לאותם קריטריונים שהיו בעבר של ללוות, לסעוד בן אדם.

תהלה פרידמן: אני פניתי אתמול למי שמפקחת על המחלקות הפסיכיאטריות והיא אמרה: אין נוהל, שמקרים פרטניים יפנו אליי, אבל המשמעות היא שמי שמקושר פונה ומי שלא, לא.

תהלה פרידמן: זה נורא.

יעקב אשר: אני יודע.

יעקב אשר: זה נורא, אנחנו מטפלים כל יום במקרים פרטניים כאלה.

תהלה פרידמן: בדיוק.

יעקב אשר: בואי נהיה יותר תכליתיים.

יעקב אשר: אסף, אני מבקש, מאחר שאנחנו עוד יושבים פה על כמה תקנות, ומותר מבחינה משפטית לדבר על תקנה אחת כשהתקנה השנייה על הקו, אני מבקש שתבדוק במשרד הבריאות קודם כול עם האחראית על - -

תהלה פרידמן: בתי חולים פסיכיאטריים.

יעקב אשר: - - בתי חולים פסיכיאטריים, זה אחד, ומי שאחראי על הגריאטריה, על המוסדות הגריאטריים בכלל - -

תהלה פרידמן: כל מקום שאנשים מאושפזים סגור.

יעקב אשר: - - גם של המדינה, כל המוסדות המאושרים.

יעקב אשר: אנחנו רוצים שהם יעלו לזום עוד במהלך הישיבה.

יעקב אשר: תנסה לאתר אותם – אל תשלח אליהם את משמר הכנסת אבל תנסה לאתר אותם.

תהלה פרידמן: אסף, אני אשלח לך את זאת שדיברתי איתה.

יעקב אשר: הוא ימצא.

יעקב אשר: תאמיני לי, הוא מכיר את כולם.

יעקב אשר: להעלות אותם פה לוועדה, אנחנו רוצים לשאול אותם – אני אגיד את הנושא, שיכינו את עצמם – על נוהל ביקור של קרובי משפחה, לא רק ביקור אלא נוהל סיעוד, אפשרות לסעוד בן משפחה גם במקומות הסיעודיים, ודאי גם במקומות הפסיכיאטריים ששם כמובן יש לזה גם אספקטים אחרים, אני רוצה לשמוע את שני הדברים האלה.

מיכל וונש: אנחנו נשמע גם על נוהל ביקור של הורים וילדים שלא ראו את הילדים שלהם מזה שנה, אדוני היושב-ראש?

יעקב אשר: בחוץ-לארץ, עולים חדשים.

מיכל וונש: כן.

מיכל וונש: כי אין נוהל, אדוני.

מיכל וונש: אנחנו שנה ללא נוהל.

יעקב אשר: מיכל, בסדר גמור.

מיכל וונש: אני מבקשת, את אותה הכנה שנעשה לדיון לקראת.

מיכל וונש: נשמע גם על הנוהל הזה שלא קיים, אדוני היושב-ראש?

יעקב אשר: אנחנו תיכף נדון ותגידי מה שיש לך לומר בדיון הבא.

מיכל וונש: אני לא רוצה רק להגיד.

יעקב אשר: את יודעת מה, זה כל כך לא קשור למה שעשינו עכשיו.

מיכל וונש: בדיוק קשור, כי אין נוהל לגבי - - -

יעקב אשר: זה נורא לא אינטליגנטי גם כן לעשות את זה.

יעקב אשר: אין מישהו שאני יכול להעלות אותו על נוהל.

יעקב אשר: הנוהל הוא כרגע חקיקה והתקנות, שאנחנו מאשרים או לא מאשרים, אז זה יהיה בדיון תיכף.

יעקב אשר: לירון אשל, המועצה לשלום הילד, בקצרה בבקשה.

לירון אשל: תודה, אדוני.

לירון אשל: אני יודעת שאני מתפרצת לדלת פתוחה ואדוני גם התייחס לזה, לכל העניין של מניעת אפליה של ילדים, והייתה איזושהי התקדמות בכל הנוגע לאירועים משפחתיים והתייחסו לזה אבל אני אגיד, בניגוד לעניין של ההפרדה בין הורה לילד באירוע משפחתי אנחנו צריכים להבין – כמו שאמרנו גם בדיון הקודם – שיציאה לאירועי תרבות, חזרה לחיי שגרה, אני אגיד נורמליים, בטח במצב של ילדים בבתי ספר, ודיברה גם ד"ר אלרעי על המורכבות שיש במערכות החינוך, היציאה והחזרה לשגרה היא רפואה נפשית של ממש.

לירון אשל: וכמו שאמר גם היועץ המשפטי של הוועדה, ככל שמגדילים את החזרה של הקהילה הכללית, רק גדלה האפליה הפסולה שעושים מול ילדים, ואותו פתרון זמני לכל הפחות של 5% או 10% או מה שיתקבל בסופו של דבר בדיון, חייב לחול גם על אירועים אחרים.

לירון אשל: זאת אומרת, הילדים הם לא רק המשך של ההורים שלהם, לא רק איזשהו, אני אומרת נגררת משפחתית לאירועים משפחתיים ודברים כאלה, אלא צריכים שיהיו להם מקומות שהם יכולים ללכת גם לבד, להתאוורר, לקבל שנייה חזרה את החיים שלהם, לראות את בני גילם, לחזור לאיזושהי שגרה שמחזקת אותם.

יעקב אשר: תודה.

לירון אשל: אנחנו יושבים דיונים על דיונים על דיונים, מבינים מה המצב הנפשי שלהם, מבינים שיש הידרדרות במצוקות, בחרדות, בחוסר משמעות שהם חווים בחיים, והמקומות האלה יכולים להיות חלק.

לירון אשל: צריכים להבין, זה לא פריבילגיה, זה לא רק ללכת לראות סרט או הצגה או מחזמר אלא זה להחזיר להם שנייה את הבריאות הנפשית שלהם.

לירון אשל: ואנחנו רואים את העלייה בטיפולים פסיכיאטריים ואת המצוקות שמגיעות ליועצות של שפ"י ומשרד החינוך.

לירון אשל: אני אומרת, דמי אחייך צועקים, ממש ככה.

לירון אשל: אין פתרון אחר וזה נשמע אולי מופרך שאני אומרת את זה בדיון כזה - -

יעקב אשר: זה לא מופרך.

יעקב אשר: זה רק ארוך.

לירון אשל: - - אבל זה בהחלט חלק מהמזור שלהם, חלק מהשיקום שלהם, בתקופה כזאת.

יעקב אשר: לירון, אמרת את הדברים גם בישיבה הקודמת ואני חושב שאת צודקת.

יעקב אשר: מאחר ואני לא דובר משרד הבריאות והיא כרגע לא נמצאת איתנו, אני יכול רק לצטט את הדברים שהיא אמרה גם בדיון הקודם וגם היום – בדיון הקודם יותר בהרחבה – שזה השלב הבא שהם רוצים לעשות וזה יהיה די מה שנקרא במקביל, עם הנושא שיתחילו להיות הבדיקות המהירות זמינות ואפשריות ואז זה יורחב.

יעקב אשר: אתם לא יודעים, אבל המאבק שאני ניהלתי על ה-5% כדי לא להפריד משפחות ביום שמחתן, ואני התכוונתי אגב להצגות גם כן או למשחקי ספורט, לאפשר לפחות - אני ביקשתי 10%, הסכימו כרגע 5%, אני לא אתווכח על זה כרגע - אבל לתת אפשרות להתחיל קצת להוציא ילדים עם ההורים שלהם, גם עם החברים שלהם, שזה יהיה השלב הבא.

יעקב אשר: אוקיי, אנחנו נחכה ונמשיך לעקוב אחרי העניין של הבדיקות המהירות.

יעקב אשר: לירון, לא ביקשתי תגובה.

יעקב אשר: שמענו את הדברים, תודה.

יעקב אשר: אדוני היועץ המשפטי, אם אפשר להקריא בבקשה את התקנות.

יעקב אשר: לפני כן, קרן חן סופר, איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

יעקב אשר: תודה, אדוני מנהל הוועדה, שאתה מזכיר לי.

קרן חן סופר: תודה, אדוני.

קרן חן סופר: שלוש נקודות קטנות, ברשותך.

קרן חן סופר: במסגרת התיקון האחרון בוטלה הדרישה למדידת חום כלפי קהל לקוחות, רק שלא נעשה סנכרון מול תקנות הגבלת הפעילות במקומות עבודה, מה שאומר שבעצם עובדים, אני נדרש למדוד את החום שלהם, ואת הלקוחות אני לא נדרש, שזה פשוט אי בהירות שאין לה שום הסבר הגיוני.

יעקב אשר: לידיעתכם, היועצים המשפטיים של משרד הבריאות.

נינא כהן קרן: יש עוד דברים שדורשים סנכרון.

נינא כהן קרן: השיח הזה נעשה במסגרת התיקון הקרוב של התקנות.

יעקב אשר: זה נעשה?

נינא כהן קרן: יש עוד סנכרון שצריך לעשות גם בהקשר של כנסים במקומות עבודה וכו'.

נינא כהן קרן: הסנכרון הזה נעשה במסגרת השיח עם משרד האוצר על התיקון של התקנות שלהם.

אסף פרידמן: מקומות עבודה בתוקף.

יעקב אשר: ומתי התקנות האלה צריכות להגיע?

נינא כהן קרן: אני צריכה לבדוק.

נינא כהן קרן: במהלך החודש.

יעקב אשר: השאלה אם אתם יכולים להקדים כדי לעשות סדר.

נינא כהן קרן: צריך לשאול את משרד האוצר קודם כול.

נינא כהן קרן: מבחינתנו כמובן שאפשר להקדים.

יעקב אשר: אני מבקש שתפנו אחר כך לאפרת ותביעו בפניה את בקשת הוועדה – גם אתה ציינת לעצמך את הנושא הזה, אדוני היועץ המשפטי – שיהיה סנכרון בין הדברים, שלא יהיה מצב שיופלו לרעה.

יעקב אשר: הנקודה השנייה, בבקשה גברתי.

קרן חן סופר: בהקשר הזה זה גם בתי אוכל, אם אפשר.

קרן חן סופר: יש שם עדיין את החובה לאכול בחדר, ככל הניתן, אז גם זה.

קרן חן סופר: יש לא מעט מעסיקים שמפעילים חדרי אוכל והם מבקשים כמובן לפעול באותם תנאים של בתי אוכל.

יעקב אשר: לרוחב הגזרה נעשה את זה.

קרן חן סופר: נקודה נוספת, אנחנו ממתינים כבר זמן רב לאיזושהי עמדה מצד משרד המשפטים בכל הנוגע למתחסנים בשאלה של עובדים כמובן.

קרן חן סופר: כמו שאתם יודעים, יש לא מעט מקומות היום שמחויבים לדרוש תו ירוק מצד קהל הלקוחות.

יעקב אשר: משרד המשפטים, מדברים אליכם.

קרן חן סופר: ועם זאת, אין שום עיגון ליכולת שלהם לדרוש תו ירוק מצד העובדים שלהם.

קרן חן סופר: זה גם יוצר איזושהי אי בהירות לא הגיונית.

קרן חן סופר: חדר כושר, עובד יכול לדרוש מהלקוח להציג תו ירוק, והוא עצמו, אף אחד לא יודע בכלל אם הוא התחסן או לא.

קרן חן סופר: אנחנו מבקשים גם התייחסות לשאלה הזאת כי מבקשים לדעת מה מותר ומה אסור ואיזה מגבלות חלות על מעסיקים, אם בכלל יש להם יכולת לנקוט באיזשהן פעולות כלפי העובדים שלהם.

יעקב אשר: שלוש.

קרן חן סופר: הנקודה השלישית כבר הועלתה פה, אנחנו מבקשים לזכור את התקנה שמדברת על המוצרים הלא חיוניים.

קרן חן סופר: אנחנו גם מבקשים איזושהי הבהרה מה הוחלט לגבי זה במסגרת הדיון הקודם.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: משרד המשפטים.

יעקב אשר: על שאלה מס' 2 אתם רוצים לענות?

שי סומך: לא בטוח שזה יהיה נכון שאני אשיב.

שי סומך: יש אנשים שעוסקים בזה, הם לא חשבו שבדיון יעלו שאלות של דיני עבודה, אפשר להעלות אותם.

יעקב אשר: זה תחת דיני עבודה, אני מבין.

יעקב אשר: אם אתה לא צריך לענות אז אל תענה ואנחנו נעשה את זה כשנגיע לתקנות של דיני עבודה, אבל אנא בטובך, תעביר את זה לאותם אנשים.

יעקב אשר: זאת סוגיה מאוד קשה ורחבה, אבל יש הרבה מאוד היגיון.

יעקב אשר: כשאנחנו באים ואומרים ללקוחות שהם יכולים להגיע רק אם יש להם 1, 2, או 3 אם יהיו בדיקות וכו' – באותו מכון כושר או באותו אולם אירועים – ובאותו מקום עצמו, בעל הבית לא יכול לגרום לכך שאותו אדם שמקבל את האנשים האלה, הוא עצמו בטוח ומחוסן, יש פה משהו שהוא באמת חסר היגיון וצריך לקבל החלטות – אולי אמיצות, אולי קשות, אבל צריך לקבל החלטות.

יעקב אשר: זה לא הדיון כאן.

יעקב אשר: שני הדברים האחרים שאמרת – השלישי יתוקן או-טו-טו בקרוב, אם תהיי איתנו עוד בדקות הקרובות אז תהיי בשידור חי, והתיקון הראשון, כמו שאמרתי אני מבקש ממשרד הבריאות ולהעביר גם למשרד האוצר ואני חושב שכדאי לתקן את התקנות האלה עוד לפני חלוף זמן תוקף התקנות כרגע כי זה סתם עושה בלבול ונראה לא טוב.

יעקב אשר: אדוני היועץ המשפטי, יש לך עוד הערות?

גור בליי: הערה אחת.

גור בליי: אנחנו העלינו כבר בישיבה הקודמת את נושא ההסמכה לתו הירוק, היעדר הסמכה מפורשת בהקשר הזה והקושי לתלות את ההסמכה במה שאתם תליתם אותו בו, משרד המשפטים, ב-8א(1).

גור בליי: ברור שהקושי הזה מתגבר ככל שאתה מרחיב את התו הירוק ומגיע לדברים שבהם יכול להיות שיש יותר פגיעה במי שלא יכול להשתתף.

גור בליי: אנחנו חושבים שכדאי לחוקק הסמכה מפורשת ואנחנו נציע שבמסגרת התיקון שעוסק בנושא של אמצעי הפיקוח הטכנולוגי יתווסף גם הנושא של ההסמכה המפורשת בסעיף 8 לנושא של התו הירוק.

שי סומך: כדאי שתבואו איתנו בדברים לפני הדיון.

גור בליי: כי כרגע אני חוזר ואומר שבינינו, ההסמכה פה היא רעועה עד מאוד לנושא של התו הירוק.

שי סומך: כן.

שי סומך: אני כבר אמרתי את עמדתנו, את עמדת משרד המשפטים בדיון הקודם.

גור בליי: וכמה שהתו הירוק מתרחב, הקושי הולך וגובר בהקשר הזה.

יעקב אשר: בבקשה להקריא.

גור בליי: אני אקריא ואסביר את התיקון.

גור בליי: זה מה שאמרנו קודם.

גור בליי: אתה יכול לקבל תו ירוק גם אם לא התחסנת בחיסונים שהגיעו מחו"ל אלא בניסוי הקליני לחיסונים, אני מבין של המכון הביולוגי.

גור בליי: נכון?

קריאה: כן.

גור בליי: זה ניסוי של המכון הביולוגי.

גור בליי: זה מה שדובר, ההגדלה של מגבלת ההתקהלות.

יעקב אשר: שואלת חברת הכנסת כנפו.

יעקב אשר: מחלים, היא אומרת שזה לא מופיע.

יעקב אשר: סרולוגי גם מופיע בהגדרה של מחלים?

יעקב אשר: כי נאמר כאן שכן וגם אני יודע שכן.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: הגדרה של מחלים מפנה לצו בידוד בית ויש את הנוהל של הגדרת מי מחלים שמתייחסת גם לנושא של בדיקות סרולוגיות.

יעקב אשר: שגם בדיקות סרולוגיות נכללות בתוכו.

יעקב אשר: תודה רבה.

ענת כנפו: אז למרות שזה לא רשום?

יעקב אשר: לא, זה רשום אבל איפה שצריך להיות רשום.

יעקב אשר: זה בנוהל שלהם כי זה סמכות של משרד הבריאות.

ענת כנפו: אוקיי.

ענת כנפו: מאה אחוז.

גור בליי: שוב, גם פה זה אומר שהוא יכול לקבל תו ירוק גם אם הוא לא מחוסן או מחלים בשביל שהוא יוכל להתלוות להוריו?

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: הוא לא מקבל תו ירוק אבל הוא יכול להיכנס עם ההורים שלו.

גור בליי: הוא יוכל להיכנס למקומות שהכניסה אליהם עם תו ירוק.

גור בליי: זה מה שנותן את האפשרות להיכנס עם תוצאה שלילית לאירועים ושמחות, אבל שוב, זה עם המגבלה של ה-5% שתיכף נגיע אליה.

נינא כהן קרן: שהיא בהוראות שחלות על המפעיל.

נינא כהן קרן: כאן זה ההוראות שחלות על מי שנכנס.

גור בליי: זו בעצם ההגבלה על נסיעה בכלי תחבורה פרטי שהייתה קיימת הרבה מאוד זמן, שהיא מבוטלת, והגבלה על שיעורי נהיגה.

גור בליי: נכון?

נינא כהן קרן: נכון.

גור בליי: אדוני היושב-ראש, בתקנה 7 – תיכף אני אקרא את התיקונים אבל פה אני מציין שבתקנה 7 יש גם התיקון של הוועדה, לבקשתך, אני מפנה את תשומת לבך – שב-7(א)(1) יורידו את ההגבלה שבחנויות של מוצרים חיוניים לא ימכרו מוצרים שאינם חיוניים.

גור בליי: הדבר הזה ייכנס פה.

יעקב אשר: מאה אחוז.

גור בליי: אתם יכולים להסביר?

גור בליי: זה לגבי מקומות עבודה.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: עד עכשיו הייתה הגבלה גם על קבלת קהל, ובעצם הגבלנו שרק מקומות חיוניים ורק לשירות חיוני וכזה שלא ניתן לקבל מרחוק או באופן מקוון, וברשויות ציבוריות בכלל אין קבלת קהל, למעט שירות חיוני שלא ניתן מרחוק.

נינא כהן קרן: אז באמת הורדנו את המילה "חיוני" ובכל המקומות האלה שהתאפשרה בהם קבלת קהל, אפשר בעצם כל שירות – זו המלצה כללית בתקופת הקורונה, מה שאפשר לעשות במקוון ומרחוק, עדיף; מה שלא, זה לא משנה אם זה שירות חיוני יותר או פחות, אפשר לאפשר.

גור בליי: אבל למה בכלל להגביל לתוספת השנייה?

גור בליי: למה לא לאפשר קבלת קהל בכל מקום במגבלות של תו סגול וכו'?

גור בליי: למה בכלל לדבוק בנושא הזה של התוספת השנייה עדיין?

נינא כהן קרן: זה נושא שאנחנו עוד בוחנים אבל גם מפניות שאנחנו מקבלים, או יותר נכון לא מקבלים, זה כנראה לא בעיה שקיימת.

נינא כהן קרן: אנחנו יודעים שבמקומות כמו משרדי עורכי דין, רואי חשבון וכו', הייתה פרשנות שאפשרה להם לקבל – זה לא היה בדיוק קבלת קהל, זאת אומרת לתאם פגישה עם לקוח, אפשר לעשות ישיבות מקצועיות גם עם אנשים שהם מחוץ למקום העבודה.

נינא כהן קרן: אז הדברים הסתדרו, לא הייתה בעיה אמיתית, והבעיה הייתה יותר במקומות כמו משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וכו', וכאן אנחנו בעצם מרחיבים, מאפשרים, אבל יכול להיות שבעתיד נבטל לגמרי את ההגבלה.

גור בליי: אולי כדאי כבר עכשיו כי אם ממילא את אומרת שאין דלתא, זה סתם מבלבל את הציבור, זאת אומרת עדיף שתדברו באופן כללי.

נינא כהן קרן: צריך לעשות עבודת מטה קצת יותר מסודרת כי נגיד כל מקום עבודה, אז כמעט כל מקום הוא גם מקום עבודה ולא רצינו פשוט לבטל את זה בלי לבחון קצת יותר לעומק את ההשלכות.

נינא כהן קרן: להבנתנו, אין באמת בעיות שנוצרות מהמצב כרגע בשטח אבל לפני שאנחנו מבטלים ככה באופן גורף, אנחנו רוצים לבחון קצת יותר איך להתוות את זה.

גור בליי: אתם בוחנים את זה?

גור בליי: נעשית בחינה?

נינא כהן קרן: כן, זה בדיונים.

נינא כהן קרן: התקנות האלה נכתבו בצורה מאוד אינטנסיבית סמוך לפקיעה של הפעימה השנייה ולפני הפעימה השלישית והיינו צריכים לבחון הרבה מאוד נושאים.

נינא כהן קרן: הנושא הזה עלה אבל מכיוון שלא יכולנו לעשות בחינה מאוד יסודית ולעומק, העדפנו כרגע לעשות איזושהי הרחבה מסוימת ולא לבטל לגמרי את האיסור.

גור בליי: שוב, אם את אומרת שאין בעיות עם הדבר הזה, זה דווקא בעיניי מוביל למסקנה שאולי אפשר להוריד את הדבר הזה.

נינא כהן קרן: לא, כי אז אתה אומר בכל מקום עבודה.

נינא כהן קרן: מקום עבודה זה יכול להיות אולי מקומות שאנחנו לא בהכרח רוצים כרגע שהם ייפתחו.

גאל אזריאל: כל מקום עבודה שהוא מקום הפתוח לציבור או בית עסק.

גאל אזריאל: זה הרישה.

גור בליי: ואתה כבר פתחת חנויות.

גור בליי: פשוט הדבר הזה, נראה לי שיש לו שריד ארכיאולוגי שצריך להיפטר ממנו.

נינא כהן קרן: נכון, אבל יש מקומות עדיין שסגורים, לצורך העניין מועדונים סגורים.

נינא כהן קרן: אני רוצה לבחון, אם אני מבטלת את זה אז זה לא יאפשר לי פתיחה של מועדון תחת ההגדרה של מקום עבודה.

נינא כהן קרן: היה צריך לעשות בדיקה יותר יסודית של מה אנחנו באופן יותר מדוקדק רוצים לפתוח ולא רוצים לפתוח.

גור בליי: אז כדאי לעשות.

יעקב אשר: אז אני מבקש לעשות את הבדיקה הזאת ואם צריך לתקן אז תתקנו.

יעקב אשר: אל תחכו רק לפקיעה.

נינא כהן קרן: אנחנו בודקים את זה, אבל שוב, מקומות עבודה שהם משרדים, כרגע להבנתנו אין באמת קושי, הם יכולים לקבל לקוחות.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: הלאה.

גור בליי: זה הנושא של משרדי ממשלה שעלה למעלה.

גור בליי: חברי הכנסת, יש נוסח משולב לכל הדבר הזה, אפשר לראות את מה שאני מקריא בצורה יותר נוחה בנוסח המשולב.

גור בליי: זה מאפשר בעצם את הפתיחה הכללית של בתי האוכל, של המסעדות, בחוץ כרגע.

גור בליי: התו הירוק זה בפנים גם, אבל פה זה הפתיחה הכללית לכל הציבור של השולחנות בחוץ של בתי האוכל.

גור בליי: זה מה שנדון קודם, בעצם עוד לא ניתן אישור כזה.

גור בליי: האטרקציות הפתוחות – פתוחות, והאטרקציות הסגורות - - -

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: אטרקציות פתוחות ללא מתקנים, עד היום בשבועות האחרונים יכלו לפעול, והן ימשיכו.

נינא כהן קרן: בנוסף, שאר האטרקציות, או שכולן יכולות לפעול בתו ירוק או שהן יכולות לפנות למנכ"ל משרד הבריאות ולקבל אישור בהתאם למאפיינים שלהן לפעול בתו סגול.

גור בליי: ועדיין לא התקבלו כאלה.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: עד כמה שידוע לי כרגע.

גור בליי: אגב, לא מצאתי באתר האינטרנט של משרד הבריאות בכלל הפניה לזה.

גור בליי: חיפשתי שם ולא ראיתי שום הפניה לאיזשהו מקום שיש רשימה כזאת או איזשהו לינק לזה.

נינא כהן קרן: אני מניחה שמתחילים לגבש, זה כבר בעבודת מטה לקראת סיום, אבל המקומות הגנריים שיכולים להיפתח או לא להיפתח, זה כבר מתפרסם לציבור.

נינא כהן קרן: בנוסף, אנחנו נבדוק אם צריך מענה פרטני.

גור בליי: שוב, זה מה שדיברנו קודם.

שבח שטרן: אתה יכול להסביר?

גור בליי: זה פשוט מאפשר את הכניסה למקומות של תו ירוק גם לתינוקות עד גיל שנה, שפורמלית אין להם תו ירוק אבל הם באים עם הוריהם.

שבח שטרן: בלי הגבלה של אחוזים.

גור בליי: לא, בלי הגבלה של אחוזים.

גור בליי: נינא, במה מדובר?

גור בליי: מדובר על אירועי תרבות.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: יש עוד סוג של מקומות שיש בהם אירועי תרבות שזה מין שילוב בין מקום תרבות אבל למסעדה, זאת אומרת גם מגישים שם מזון סביב שולחנות, אז רצינו להתאים מתווה גם מבחינת התפוסה וגם מבחינת התנאים של מקום מהסוג הזה, שזה לא בדיוק מקום תרבות ולא בית אוכל אלא משהו באמצע.

גור בליי: אנחנו מדברים על המקומות של התו הסגול, המקומות שאנחנו מקריאים עכשיו.

גור בליי: מה הצירוף הזה אומר?

נינא כהן קרן: בית מלון יכול להפעיל גם מסעדה שמיועדת לציבור הרחב.

נינא כהן קרן: אם הוא מפעיל מסעדה זה בתנאים של מסעדה אבל חדר אוכל שהוא באמת מיועד לאורחים של המלון, התנאים הם אותם תנאים אבל יש תפוסה קצת שונה.

נינא כהן קרן: עשינו התאמה, יש הבדל בין חדר אוכל במלון למסעדה רגילה, אז שיהיה ברור מה חל על איזה סוג.

גור בליי: וזה עם התו הירוק.

נינא כהן קרן: בכל מקרה עם התו הירוק.

גור בליי: בשני המקרים, התו הירוק.

גור בליי: אוקיי.

גור בליי: זה הכנסים.

גור בליי: שוב, התו הירוק, ללא הגשה או מכירה של מזון.

גור בליי: כל הדברים האלה הם של פתיחה בתו ירוק.

גור בליי: למה אתם עושים כל הזמן את ההפרדה, אתם אומרים בלי מכירה של מזון ובפסקה נפרדת מדברים - - -

נינא כהן קרן: נכון, כי זה משפיע על התפוסה.

גור בליי: בגלל התפוסה.

נינא כהן קרן: כן.

נינא כהן קרן: ברגע שיש מזון אז התפוסה מצטמצמת.

גור בליי: אחר כך היו ההפניות לזה לפי ההוראות של תפוסה אבל בעצם בכל הדברים האלה אתם כן מאפשרים עכשיו לתו ירוק גם עם מזון, את הכנס - -

נינא כהן קרן: עם מזון.

גור בליי: - - עם מזון ואת פעילות התרבות עם מזון, רק ההוראות הן שונות.

נינא כהן קרן: התפוסה בעיקר.

גור בליי: זה בדיוק הנושא של בדיקות חום והשאלות שאמרנו שצריך לעשות התאמה במקומות עבודה לנושא הזה.

יעקב אשר: כן.

גור בליי: "תברואיים" – נשמטה פה ת', אני מניח.

גור בליי: אלה ההוראות להפעלה של המסעדות עם המרחק של שני מטרים בין אדם לאדם או כיסא ביניהם בדלפק או בר.

גור בליי: זאת ההוראה על - - -

קריאה: חדרי כושר.

ניצן רוזנברג: מכון כושר.

גור בליי: מכון כושר, אוקיי.

פעילות תרבות: מותר גם לעמוד אבל רק אם אני עומד ליד המושב.

נינא כהן קרן: אלה אירועים בהושבה עם שמירת מרווחים וכיסאות אבל אנחנו לא נמנע ולא נגיד לסדרן להושיב את מי שעומד.

גור בליי: אבל יכול לעמוד ולמחוא כפיים.

נינא כהן קרן: זו פשרה בין אירועי עמידה, שאלה אירועים שהם כבר הרבה יותר המוניים וקשה לשמור בהם על ריחוק חברתי, יש אנשים שזה חשוב להם.

גור בליי: זאת אומרת, אתה יכול להושיב ביחד אנשים שרכשו ביחד גם אם הם לא בני משפחה אחת, נגיד חברים.

גור בליי: זה לעניין הסדרנים.

גור בליי: במקום סדרן לכל 50 צופים צריך סדרן לכל 75 צופים, זו הקלה.

גור בליי: כנ"ל בפסקה (16)(ח).

גור בליי: שוב, זה התאמה לשינוי במגבלת ההתקהלות.

נינא כהן קרן: סיורים במוזיאון, היה בקבוצות של עד עשרה אנשים, עכשיו בקבוצות של 20 אנשים.

גור בליי: זה לסיורים המודרכים במוזיאון.

גור בליי: עכשיו אנחנו עוסקים בהוראות לעניין כנס עם מזון.

נינא כהן קרן: אותן הוראות, אבל עם השינויים המחויבים של כנס בלי מזון.

גור בליי: הבנתי.

גור בליי: זה בעצם החלת אותן הוראות, בשינויים מסוימים.

נינא כהן קרן: זה מיקס של ההוראות שחלות על בית אוכל וההוראות של אירועי תרבות, כל מה שרלוונטי כי זה מקום שמשלב את המאפיינים.

גור בליי: יש פה גם תרבות וגם מזון.

נינא כהן קרן: כמו זאפה, וכדומה.

גור בליי: זו ההגבלה של ה-5% שדיברנו עליה הרבה, ושאר המגבלות דומות למקומות - - -

בועז טופורובסקי: זה נוגע לחתונות?

גור בליי: כן.

בועז טופורובסקי: ומה הם אמורים לעשות עם ריקודים?

בועז טופורובסקי: אני רק מנסה להבין.

נינא כהן קרן: לא שיש הגבלה על ריקודים אבל הכניסה לאירוע היא לאנשים מחוסנים או מחלימים.

בועז טופורובסקי: אבל הם יכולים לרקוד שם.

נינא כהן קרן: כן.

גור בליי: רק צריך הפרדה פיזית.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: שלא יהיו עם אוכל על הרחבה או ירקדו באזור של האוכל.

שבח שטרן: היושב-ראש, אנחנו לא רוצים לשנות משהו בעניין ה-5%?

גור בליי: אנחנו לא יכולים.

יעקב אשר: אנחנו לא יכולים לשנות.

יעקב אשר: זו הייתה ההסכמה שלי עם משרד הבריאות.

יעקב אשר: מה שאני מגיע בהסכמה, אני לא מנסה לעשות שינוי, אחרת הייתי מקצר את זה, אבל אני עדיין חושב שיותר נכון שזה יהיה 10% מאשר 5%.

שבח שטרן: 5% זה לעג לרש.

בועז טופורובסקי: ריקודי עם לאימא שלי לא חוזרים.

בועז טופורובסקי: נכון?

נינא כהן קרן: חוגים למבוגרים, אם זה במרחב הציבורי או הפרטי, אפשר לעשות.

בועז טופורובסקי: לא.

בועז טופורובסקי: זה משהו מאורגן.

נינא כהן קרן: יש סטודיו.

בועז טופורובסקי: אבל 100 אנשים שרוקדים ריקודי עם, זה לא יקרה.

בועז טופורובסקי: אבא שלי שואל.

נינא כהן קרן: בתוך איזשהו מקום שהוא לא סטודיו בתו ירוק.

יעקב אשר: אני אדאג שיזמינו אותו להופיע בחתונות בריקודי עם.

בועז טופורובסקי: אבא שלי שואל כי הוא רוצה שאימא שלי תלך לריקודי עם.

יעקב אשר: ריקודי עם שווים שלום בית.

בועז טופורובסקי: בדיוק.

גור בליי: אגב, בהופעות אי אפשר לרקוד ובחתונות אפשר לרקוד?

נינא כהן קרן: באירועי תרבות התפוסות הרבה יותר גבוהות משל חתונה, אתה יכול להכניס עד 750 אנשים במקום 300.

גור בליי: הבנתי.

ניצן רוזנברג: התקנה הזאת היא התקנה של התפוסות, יש בה המון תחומים.

ניצן רוזנברג: אולי שיסבירו את הרעיון המארגן.

יעקב אשר: תהלה, תוכלי להחליף אותי כמה דקות?

גור בליי: לפני שאני מקריא, אולי תסבירו את הקונספט של התפוסה כי אחרי כן ההקראה די חוזרת על עצמה.

נינא כהן קרן: הסעיף של התפוסות היה בהתחלה הרבה יותר קצר ובגלל שהוא הולך ומתארך, אז רק הבהרנו.

נינא כהן קרן: הפסקה הראשונה זו ברירת מחדל, כל מקום שלא נאמר אחרת זה בתפוסות של אחד ל-7 מטרים רבועים או לפי הגבלת ההתקהלות.

נינא כהן קרן: פסקה (2) מדברת על מסגרות רווחה, כשמגבלת ההתקהלות הייתה 10 ו-20 בגלל איזשהו סטטוס קוו שנשאר מאז תחילת הקורונה שאפשר להם לפעול בתפוסה גבוהה יותר, זה נשאר ככה אז מחקנו את זה, זה כבר לא רלוונטי כשההתקהלות עלתה.

נינא כהן קרן: מעבר לזה, התפוסות מתייחסות למה התפוסה בבית אוכל, מה התפוסה בחדר אוכל, במלון, בכנסים באולמות אירועים, וכו'.

נינא כהן קרן: אפשר להגיד שיש איזושהי חלוקה גסה באמת בין אירועים שהם עם מזון לבין אירועים שהם יותר צפייה ללא מזון.

נינא כהן קרן: אירועים עם מזון, שזה גם אולמות אירועים, גם כנסים עם מזון, בחדרי אוכל, בבתי מלון, בכולם התפוסה היא עד 50% מהתפוסה המותרת במקום ולא יותר מ-300 אנשים סך הכול.

נינא כהן קרן: זה פשוט העתק-הדבק אבל זה אותו כלל.

נינא כהן קרן: במסעדות ובתי אוכל אחרים התפוסה היא קצת שונה, אפשר עד 75% תפוסה שזה גבוה יותר, אבל מספר האנשים הכולל קצת נמוך יותר.

נינא כהן קרן: זו תוצאה של שיח שהתקיים עם כל אחד מהסקטורים האלה וזה מה שמתאים יותר למסעדות, וכמו שאמרתי בתחילת הדיון, באירועי תרבות, שאלה יכולים להיות מקומות מאוד מאוד גדולים, העלינו את התפוסות, את ההגבלה המספרית.

נינא כהן קרן: זה עדיין נשאר עד 75% אבל במקומות מאוד גדולים יוכלו להכניס יותר אנשים.

גור בליי: למה השארתם בחלק מהפעילויות בחוץ עדיין את המגבלה של ה-20, למרות שהמגבלה של ההתקהלות עלתה ל-50, נגיד טיול מאורגן או קפסולות באירועים?

נינא כהן קרן: התאמנו את תקנה 11א, שמדברת על אירועים, גם כן למגבלות ההתקהלות.

גור בליי: החדשות?

נינא כהן קרן: לא היה צריך להתאים, זאת אומרת הטקסט הפנה.

גור בליי: ל-(4).

גור בליי: אז הכול ילך לפי קפסולות?

גור בליי: עדיין יהיו קפסולות של 20?

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: 11א לא מאפשר בקפסולות.

נינא כהן קרן: זה מאפשר שאירוע שמופיע כאן, למעט אירועים בתו ירוק כמובן שמתקיימים במקום שפועל עם תו ירוק, הם עדיין לפי מגבלות ההתקהלות, בלי קפסולות כי קפסולה באירועים האלה זה לא באמת קפסולה, זה אירוע אחד גדול.

בועז טופורובסקי: בר בתל אביב או בכל מקום אחר, מה המגבלה?

נינא כהן קרן: בשטח הפתוח הם יכולים להכניס ללא תו ירוק עד 75% אם יש תפוסה, וזה לא פשוט על הרחוב, ולא יותר מ-100 אנשים, עם שמירת מרווחים.

נינא כהן קרן: בתוך המקום זה רק בתו ירוק, עד 75% מהתפוסה ולא יותר מ-100 אנשים, גם עם שמירת מרווחים.

בועז טופורובסקי: בחוץ זה לא בתו ירוק?

נינא כהן קרן: בפנים בתו ירוק, בחוץ לכולם.

ניצן רוזנברג: התפוסה של התו הירוק ושל לא תו ירוק, בפנים ובחוץ זה אותו דבר?

נינא כהן קרן: אותו דבר, 75%, פשוט בחוץ נמצאים על הרחוב אז להגיד 75% מהתפוסה המותרת זה לא רלוונטי כי הרבה רשויות מקומיות נותנות להם עכשיו - - -

ניצן רוזנברג: 75% או עד 100 אנשים?

נינא כהן קרן: לפי הנמוך מביניהם.

ניצן רוזנברג: שזה בכל המסעדה או בפנים, ובחוץ את סופרת את זה בנפרד?

נינא כהן קרן: בנפרד בחוץ ובנפרד בפנים.

בועז טופורובסקי: אז לכל היותר 200.

נינא כהן קרן: לכל היותר 200, כן.

נינא כהן קרן: גם במסעדה ענקית, לא יותר מ-200 אנשים סך הכול.

גור בליי: נמשיך.

גור בליי: פסקה (3) זה לגבי חנויות.

גור בליי: פה מתאימים את זה שוב לגידול במגבלת ההתקהלות ל-20.

גור בליי: "בבית אוכל כאמור בתקנה 7(א)(17)".

גור בליי: זה מסעדה שהיא לא קשורה, נכון?

נינא כהן קרן: זה מסעדה בתו ירוק.

גור בליי: מספר אנשים, מה שאמרת קודם, בתשובה לשאלה של חבר הכנסת טופורובסקי.

נינא כהן קרן: סליחה.

נינא כהן קרן: מסעדה לא בתו ירוק, התבלבלתי.

גור בליי: זה פתוח, זה לא התו הירוק.

נינא כהן קרן: נכון.

גור בליי: זה מסעדה לכלל הציבור אבל בשטח הפתוח שלה.

גור בליי: זה מוזיאון, אותו דבר בעצם, ההתאמה כמו שהקראתי קודם.

גור בליי: במקום היחס של אדם לכל 7 מטר או עשרה אנשים לפי הנמוך ומעל 150 לכל 15 מטרים רבועים, פשוט זה 7 מטרים רבועים או 20 אנשים ומעל 300 מטר רבוע, יחס של אדם לכל 15 מטרים רבועים.

ניצן רוזנברג: אבל כל ההתייחסות כאן זה כמו למגבלה הכי נמוכה של מבנה.

ניצן רוזנברג: אם זה מקום שהוא בחוץ, היום מגבלת ההתקהלות היא 50, וכאן בעצם אתם מגבילים את זה ל-20.

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: מגבלת ההתקהלות הרלוונטית במרחב הציבורי או הפרטי או אם יש התקהלות ספציפית בתוך בית עסק או מקום פתוח לציבור.

נינא כהן קרן: כאן אנחנו מדברים על התפוסה המותרת.

ניצן רוזנברג: אני לא אומרת שזה מתנגש מבחינה משפטית, אני רק אומרת שזה מוזר שיש כאן הגבלה שהיא נמוכה יותר מההגבלה המינימלית שיש בהתקהלות בשטח פתוח.

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: למה נמוכה יותר?

ניצן רוזנברג: כי כאן זה 20, והיום בשטח פתוח מותר 50.

נינא כהן קרן: אה, נכון.

נינא כהן קרן: בגלל שמוזיאון זה במבנה אז פשוט לא הוספנו את ההתייחסות לשטח פתוח.

נינא כהן קרן: עכשיו הבנתי את השאלה.

נינא כהן קרן: זה פשוט היה מיותר כי אנחנו מדברים על מקומות שהם ממילא במבנה אז רשמנו 20 אנשים, שזה כמו ההתקהלות המותרת במבנה.

ניצן רוזנברג: כי ההנחה היא שכל המוזיאונים זה תמיד במבנה.

ניצן רוזנברג: זו התשובה.

נינא כהן קרן: יכול להיות.

נינא כהן קרן: אפשר בתיקון הבא להוסיף 50 כי אולי יש באמת מוזיאון שזה בשטח פתוח.

גור בליי: אז כדאי לבדוק את זה.

נינא כהן קרן: פשוט העתקנו את החנות.

גור בליי: אבל חנות זה תמיד במקום סגור, אז כדאי שתבדקו את זה.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: אז נתקן את זה.

נינא כהן קרן: זו גם ההוראה שהייתה לגבי אטרקציות באי תיירותי.

נינא כהן קרן: הכוונה שאם יש גלגל ענק, לצורך העניין, שמחולק ליחידות יחידות אז בכל אחת מהיחידות ישהו אנשים שגרים יחד.

גור בליי: אוקיי.

בועז טופורובסקי: אבל איך את אוכפת את זה נגיד בחרמון, ששם יש רכבל, ואנשים עולים שניים-שלושה ברכבל?

נינא כהן קרן: זאת אחריות של המפעיל.

נינא כהן קרן: זה גם לא עבירה פלילית אבל זה אחריות שלו לוודא שהוא לא מכניס אנשים זרים שלא קשורים אחד לשני.

בועז טופורובסקי: אוקיי.

ניצן רוזנברג: כל זה זה העניין של - - -

גור בליי: פחות מ-10,000.

גור בליי: זו הכוונה, נכון?

גור בליי: סליחה, זה לא המקובעים.

גור בליי: (ב) זה לגבי מקומות שהם עם פחות מ-10,000 מקומות.

גור בליי: נכון?

נינא כהן קרן: נכון.

ניצן רוזנברג: אבל זה רק מה שהוא בלי אכילה.

ניצן רוזנברג: אחר כך יש גם משהו דומה שהוא כן עם אכילה.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: משהו שהוא שילוב של מסעדה ואירוע תרבות, אז יש לו את אותה תפוסה כמו שאמרתי, של אולמות אירועים, אבל כאן אנחנו מדברים על אירועי תרבות קלסיים באולם תרבות.

נינא כהן קרן: דבר ראשון, הגדרנו את התפוסה מ-300 ו-500 ל-500 ו-750, ובנוסף, יש מקומות ספורים כאלה בארץ אבל לאצטדיונים ענקיים של עשרות אלפי מקומות הגדלנו את התפוסה עד 1,500.

שבח שטרן: אצטדיון שהוא מקורה חלקית, איך הוא נופל בהגדרות פה?

שבח שטרן: פתוח?

נינא כהן קרן: אני לא יודעת בדיוק למה הכוונה מקורה חלקית.

שבח שטרן: המושבים כולם מקורים, והמשטח של המשחק הוא לא מקורה.

נינא כהן קרן: שאלה טובה.

נינא כהן קרן: אני לא יודעת.

שבח שטרן: כדאי שתיתנו את הדעת לתשובה.

נינא כהן קרן: כן, כדאי לחשוב על זה.

גור בליי: אז ההפרדה פה בתפוסה זה מהמקומות הגדולים יותר, שהם 1,000 או 1,500, והמקומות מתחת ל-10,000.

נינא כהן קרן: זה רוב המקומות למעשה.

נינא כהן קרן: נכון.

גור בליי: אותו כלל.

גור בליי: 1,000 במבנה, 1,500 בשטח פתוח, ואם הוא מתחת ל-10,000 אנשים מבחינת המקומות, 75% מהתפוסה ובלבד שלא יעלה על 500 במבנה או 750 בשטח פתוח.

ניצן רוזנברג: לגבי המסעדות בבתי מלון, שוב, הייתה לנו השאלה הזאת כבר מזמן אבל למה מסעדות שהן לא בבית מלון ומסעדות שהן כן בבית מלון, יש תפוסה שהיא שונה?

נינא כהן קרן: זה מקום שפועל עם מאפיינים שונים.

נינא כהן קרן: עם כל אחד מהסקטורים האלה ישבו בנפרד והתאימו נוסחה שתאזן בין השיקול הכלכלי לשיקול הבריאותי, גם ליישומיות של זה והכדאיות הכלכלית של זה.

נינא כהן קרן: חדר אוכל זה גם אולם אירועים, לצורך העניין, כל המקומות האלה זה קבוצה סגורה של אנשים – במסעדה זה בכל עת, אנשים נכנסים ויוצאים, ובכל עת אסור שיהיה סך הכול יותר מ-200, אבל בחדר אוכל זה כל האורחים של המלון, צריכים להאכיל אותם ויש פה גם איזון כי זה אומנם יותר אנשים אבל מצד שני התפוסה יותר נמוכה, עד 50% תפוסה, במקום עד 75%.

נינא כהן קרן: נעשו פה איזונים קצת שונים אבל מהותית אין פה איזו אפליה.

גור בליי: עכשיו אנחנו עוברים לכנס עם הגשה או מכירה של מזון ואז התפוסה יותר נמוכה.

גור בליי: מה זה?

נינא כהן קרן: בכנסים, הרבה פעמים יש את המקום שבו יש את ההרצאות או התוכן, ולפני כן יש קבלת פנים, אז במקום הזה גם כן היה צריך להבהיר שהתפוסה היא התפוסה הגנרית של אחד לשבע, אלה מקומות שפועלים עם תו ירוק.

גור בליי: הבנתי.

גור בליי: זה בעצם המבנה של המסעדה, זה לתו ירוק.

גור בליי: מה שדיברנו קודם.

גור בליי: זה בית תפילה שפועל לפי תו ירוק.

נינא כהן קרן: נכון.

גור בליי: "(א) במקום שהתפוסה בו..." – אותו דבר כמו באירועי תרבות.

נינא כהן קרן: אם רוצים לעשות תפילה, לצורך העניין, בתו ירוק באצטדיון, אפשר לעשות את זה בתנאים האלה.

קריאה: כאן יש קצת עניין עם המושבים הקבועים, עם היחס של אחד ל-7.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: באופן כללי עשינו התאמה בין הכללים שיש בבתי כנסת בתו ירוק לאירוע תרבות, אבל בכל זאת בתי כנסת פועלים או נראים קצת אחרת, לא בכל בית כנסת יש כמו באולם תרבות או באולם קולנוע לצורך העניין מושבים מקובעים בצורה מסודרת, לפעמים זה יכול להיות כיסאות פלסטיק שמסודרים, ולכן עשינו הבחנה בין מקום שיש בו מושבים מקובעים ואז זה באמת עד 500 ו-750, לבין מקום שקשה לחשב את התפוסה כי אין מושבים ולכן עשינו לפי התפוסה הגבוהה יותר שיש במקומות עם תו ירוק, אחד ל-7 מטרים רבועים.

גור בליי: אוקיי.

גור בליי: 9 זה לעניין אזור תיירות מיוחד, עושים פה התאמה עם המרחק בין השולחנות.

גור בליי: במקום 2.5 מטרים מרחק, יהיה שני מטרים, כמו שנקבע מחוץ לאזורי התיירות.

גור בליי: זאת אומרת, הוראות התפוסה באזור התיירות הירוק יהיו או המיוחד לאזור תיירות ירוק או הכללי, לפי המקל מביניהם.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: כשכרגע בוטל גם אזור התיירות בים המלח, אבל אם זה יחזור להיות רלוונטי.

ניצן רוזנברג: נינא, זה משהו שהכנסתם בתיקון 31, בתקנה 7 יש את סעיף קטן (ד) שאומר שאם מישהו יכול לפעול גם בתו ירוק וגם לא, הוא צריך לבחור, או אני כזה או אני כזה.

ניצן רוזנברג: עכשיו דיברנו על הנושא של מסעדה שיכולה בחוץ לפעול לא בתו ירוק, עם 100 אנשים, ובפנים בעצם רק בתו ירוק.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: לצורך העניין, מתייחסים לזה כשני מקומות נפרדים לגמרי.

נינא כהן קרן: יש את השטח הפתוח של מסעדה, יש את השטח הסגור של המסעדה.

נינא כהן קרן: המסעדה לא יכולה באותו שטח להחליט שהיא פועלת גם וגם, היא צריכה לבחור.

נינא כהן קרן: היינו ערים לזה ודיברנו על זה – להבנתנו, וגם בהתייעצות כמובן עם מחלקת נוסח, הם חושבים שאין התנגשות או סתירה בסעיף הזה.

ניצן רוזנברג: אז מסעדה יכולה לפעול – מבחינת

ניצן רוזנברג: כם, היא לא צריכה לבחור, היום אני תו ירוק.

ניצן רוזנברג: היא יכולה לפעול בחוץ בלי תו ירוק ובפנים עם.

נינא כהן קרן: היא לא יכולה לבחור, יש לה רק אופציה אחת – בחוץ בתו סגול, בפנים בתו ירוק.

ניצן רוזנברג: והיא יכולה להפעיל את זה במקביל.

נינא כהן קרן: כן, ודאי.

כן. לגבי התפילות: זאת אומרת, אין את המגבלה שהייתה קודם לגבי מספר אנשים בבית תפילה אלא מגבלת ההתקהלות הרגילה חלה.

כן. לגבי התפילות: נכון?

נינא כהן קרן: נכון.

גור בליי: זה בעצם ההתאמה.

גור בליי: זה לעניין הגבלת אירועים.

גור בליי: זאת אומרת, מקבלת ההתקהלות מכילים את זה על האירועים הכלליים.

גור בליי: זאת אומרת, על האירועים תחול מגבלת ההתקהלות הכללית למעט אם זה תו ירוק שאז יש את המגבלות המיוחדות של התו הירוק.

התקנה העונשית: "תיקון תקנה 13

נינא כהן קרן: זאת עבירת שהייה.

נינא כהן קרן: יש עבירה גם על מי שמפעיל מקום תו ירוק שלא באמצעות תו ירוק וגם על האדם ששוהה במקום, בכפוף לזה שבמקום יוצב שלט, שיידע שהוא בא להיכנס לאזור תו ירוק.

נינא כהן קרן: אם הוא נכנס ללא תו ירוק, זאת עבירה פלילית.

ניצן רוזנברג: לגבי עבירת שהייה קודמת שהיתה.

ניצן רוזנברג: ניתנה התראה.

ניצן רוזנברג: זאת אומרת, אי-אפשר היה לתת את הקנס אלא אם כן הגורם האוכף היה מתריע בפני האדם, מסביר לו את המשמעות של המשך השהייה שלו באותו מקום ורק אז אפשר היה לתת את הקנס.

ניצן רוזנברג: למה כאן זה שונה?

נינא כהן קרן: במקום התראה כן הוספנו שלט.

נינא כהן קרן: חייב להיות שלט בכניסה של המקום כדי שאדם לא יתבלבל בתום לב ויחשוב שהוא נכנס לאזור שפועל ללא תו ירוק.

נינא כהן קרן: אבל כן היה לנו חשוב שיהיה מרכיב משמעותי על הרתעה וענישה פלילית למי שנכנס למקום עם תו ירוק שהוא לא בתו ירוק.

נינא כהן קרן: בעצם האכיפה של תו ירוק היא יותר מורכבת וקשה לאכיפה.

נינא כהן קרן: מקום שאמור להיות סגור, גורם מוסמך רואה שהוא פתוח הוא יכול לתת קנס.

נינא כהן קרן: לעומת זאת, מקום שפועל בתו ירוק מותר לו לפעול בתו ירוק והגורם המוסמך צריך ממש לראות במו עיניו שהבן אדם מכניס אנשים בלי לבדוק תו ירוק בכניסה וזה הרבה יותר קשה לאכיפה.

נינא כהן קרן: היה לנו ברור שחייב להיות עוד משהו שהוא מספיק התראתי.

נינא כהן קרן: גם מבחינת האשם זה נראה לנו אשם חמור יותר מאשר אדם שעבר במקרה ליד חנות או מסעדה שאמורה להיות סגורה ונכנס פנימה מאשר מישהו שיש לו גם נסיבות של רמייה שהוא נכנס פנימה בידיעה שהוא לא מחוסן ומסכן את מי שנמצא.

גור בליי: לכן הקנס הוא 1,000 שקלים במקום 500 שקלים.

גור בליי: זאת גם התראה וגם הקנס יותר גבוה גם בגלל קשיי האכיפה וגם הסיכון גדול יותר.

גור בליי: גם שחזקה על אדם שהוא יותר יכול לדעת שהוא עושה מעשה אסור.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: בגלל זה גם הוספנו שזה יהיה בכפוף לכך שיהיה שלט.

נינא כהן קרן: אם המפעיל בכוונה או לא בכוונה לא שם שלט במקום והבן אדם נכנס, אנחנו לא נוכל לקנוס.

גור בליי: את יודעת אם כבר נתנו קנסות על בסיס זה?

נינא כהן קרן: שאלה טובה.

נינא כהן קרן: המתווה הזה קיים סך הכול שבועיים.

נינא כהן קרן: אשמח אם המשטרה תוכל להתייחס לזה.

נינא כהן קרן: ממה שהבנתי, לא היו הרבה קנסות.

נינא כהן קרן: אני יודעת שהיה לפחות מקרה אחד שנכנסו אנשים לקאנטרי שפועל בתו ירוק שהם מחוסנים או מחלימים, והמפעיל שם הזעיק את המשטרה והוטלו קנסות גם על העבירה הזאת.

נינא כהן קרן: אני לא יודעת אם מאז היו עוד קנסות.

ניצן רוזנברג: בגלל אפשר לשמוע, איך זה עובד עם הסריקה של הברקוד והאם יש בעיות מהשטח?

ניצן רוזנברג: חוץ מזה שגם כתבתם כל מיני הוראות לגבי איך סורקים את הברקודים של התו הירוק של המחוסן והמחלים.

ניצן רוזנברג: השאלה, האם צריך לעשות אותו דבר לגבי אישורים של בדיקות PCR?

נינא כהן קרן: כרגע לא כי פשוט עדיין המערכת של התו הירוק לא כוללת גם אישורים לבדיקות.

נינא כהן קרן: זה פשוט לא אפשרי וכרגע זה מאוד מצומצם.

נינא כהן קרן: זה רק בבתי מלון.

נינא כהן קרן: זה כמו שהיה עם האיים הירוקים?

ניצן רוזנברג: אז מה הם צריכים להראות?

נינא כהן קרן: פשוט להראות תוצאה של בדיקת מעבדה.

ניצן רוזנברג: פשוט מראים בנייר?

נינא כהן קרן: כרגע כן.

נינא כהן קרן: ברגע שהמתווה הזה יהפוך להיות מתווה שכולל גם נבדקים, אז ברור שהיישום של זה יהיה קצת יותר משוכלל ודיגיטאלי.

נינא כהן קרן: אם זאת תהיה בדיקה מהירה זה לא יהיה חלק מהתו הירוק אבל זאת תהיה בדיקה מהירה בכניסה לעסק שתראה באופן מיידי את התוצאה.

נינא כהן קרן: אם נאפשר בדיקות PCR אז הם גם כן ייכנסו מבחינה דיגיטאלית והתו הירוק יוציא אישור על הבדיקה.

ניצן רוזנברג: זה משהו שעובדים עליו?

ניצן רוזנברג: הוא בפיתוח?

נינא כהן קרן: כן, אבל אני פשוט עדיין לא יודעת להגיד מתי ואם יהיו בדיקות PCR או שלפחות בשלבים הראשונים זה יהיה בעיקר באמצעות בדיקות מהירות.

תהלה פרידמן: אורי בוצ'מסקי מהמשטרה.

תהלה פרידמן: האם זה נאכף ובאיזו רמה.

אורי בוצ'מסקי: אני רואה שהוטלו 8 קנסות על שהייה של אדם במקום שפתוח לפי התו הירוק כאשר הוא אינו מחלים ואינו מחוסן.

אורי בוצ'מסקי: אם תאפשר לי לדבר, אני אשמח להפנות את תשומת ליבכם לעבירה שקבועה בתקנת משנה 10(י), באותה תקנה 13.

אורי בוצ'מסקי: היתה עבירה ב-10(י) שמדברת על מניעת הגשה של אוכל או מכירתו במקום האירוע והיא מתייחסת גם לכנס.

אורי בוצ'מסקי: זאת אומרת, היא מפנה לתקנה 7(ב)(7), כאשר היום אפשר לקיים כנס בין אם בהגשת מזון ובלי הגשת מזון כאשר השוני הוא בתפוסה.

אורי בוצ'מסקי: לכן צריך לבחון ולהסיר את ההפניה לכנסים בעבירה זאת.

תהלה פרידמן: אמרת שהיו 8 קנסות.

תהלה פרידמן: או שהציבור הישראלי עבר איזה טיפול המרה ונהיה ממושמע בצורה מדהימה או - - -

אורי בוצ'מסקי: אלה 8 קנסות שניתנו על-ידי שוטרים.

אורי בוצ'מסקי: עיקר האכיפה של התו הירוק מבוצעת על ידי הרשות המקומית.

אורי בוצ'מסקי: בכל תחילת חודש אנחנו גם מעבירים לוועדה את כל נתוני האכיפה כולל נתוני הרשויות שמדווחות אלינו.

גור בליי: אז בעצם אתה אומר שצריך להסיר את עבירה 10 בכלל.

אורי בוצ'מסקי: לא.

אורי בוצ'מסקי: ב-10(י) יש הפנייה גם לכנסים.

אורי בוצ'מסקי: היום אתה יכול לקיים כנס גם עם הגשה של מזון פשוט התפוסה תהיה שונה.

אורי בוצ'מסקי: נראה לנו לא נכון לקבוע עבירה ביחס לכנס שמגיש מזון.

אורי בוצ'מסקי: מותר לקיים כנס כזה אלא שהתפוסה תהיה שונה.

גור בליי: גם באירוע תרבות אפשר מזון בסיטואציות מסוימות.

אורי בוצ'מסקי: אני חושב שנינא תוכל להסביר את ההבדל כי שוחחנו על-כך.

נינא כהן קרן: לגבי הכנס אנחנו נבדוק את זה.

נינא כהן קרן: הכוונה היא שבכנס שפועל עם תפוסות גבוהות יותר, באמת יהיה צורך להחליט האם החריגה היא מהתפוסה המותרת או מההוראה למזון.

נינא כהן קרן: תלוי איך מסתכלים על זה, כמו שאומרים.

נינא כהן קרן: לגבי הנושא של אירועי תרבות עם מזון אני חושבת שיש אותה בעיה של כנס.

נינא כהן קרן: אני מבינה מה שאורי אומר כי זה יכול להיות באותו מקום שיכול לפעול עם אוכל ובלי אוכל ורק התפוסה משתנה.

נינא כהן קרן: לגבי אירועי תרבות עם מזון, זה מקומות מסוג אחר לגמרי.

נינא כהן קרן: זה לא אולם תרבות עם מושבים מקובעים ובמה שכולם צופים עליה אלא סוג של מסעדה שיש בה גם הופעות.

נינא כהן קרן: לכן אני לא חושבת שיש טעם - - -

גור בליי: העבירה על פי לשונה - - -

נינא כהן קרן: זאת הגשה סביב שולחנות.

נינא כהן קרן: זה לא רלוונטי לאירועי תרבות שהם לא מהסוג הזה.

נינא כהן קרן: אולם תרבות לא נראה כמו מסעדה.

נינא כהן קרן: אני לא חושבת שאשר להתבלבל.

נינא כהן קרן: כשגורם מוסמך נכנס למקום כזה הוא יכול לדעת בוודאות אם יש פה חריגה גם מהתפוסה המותרת.

גור בליי: עדיין, העבירה חלה פה לכאורה.

גור בליי: אם אני מפעיל אירוע תרבות - - -

כהן קרן: לגבי אירועי תרבות עם הגשה של מזון, אין עבירה על מזון.

כהן קרן: העבירה היא חריגה מהתפוסה המותרת.

כהן קרן: מה שאורי מעלה זה לגבי מקום שהמקום נראה בדיוק אותו דבר, יש שם הגשה של מזון והגורם המוסמך הוא זה שצריך להחליט אם הוא מתייחס לזה שהעבירה היא הגשת מזון או חריגה מהתפוסה המותרת.

כהן קרן: בגלל זה אני מבינה את העמימות לגבי מקומות כאלה.

כהן קרן: אבל מקום שהוא סוג של מסעדה שעושה הופעות תרבות, העמימות הזאת לא חלה.

כהן קרן: תיאטרון לא יכול בשלב הזה לא משנה מה התפוסה שלו.

כהן קרן: אי-אפשר באולם של תיאטרון או אולם קולנוע להגיש מזון.

כהן קרן: זה לא אפשרי.

גור בליי: אתם כן קוראים לזה פעילות תרבות שמאפשרת מכירה של מזון.

כהן קרן: פעילות תרבות שמתקיימת סביב שולחנות עם הגשת מזון.

כהן קרן: האמת שאני לא כל-כך מבינה את הבעיה.

גור בליי: הבעיה היא שאתה יכול להיכנס ליסוד העובדתי של העבירה הזאת גם אם אתה עושה משהו שהוא לגיטימי כי אתה פועל במקום תרבות שיושבים מסביב לשולחנות ואוכלים מזון.

גור בליי: עדיין, לכאורה, היסודות העובדתיים של העבירה ב-10(י) יחולו עלי במקום תרבות מהסוג הזה.

ניצן רוזנברג: אבל זה לא מספיק שאין את ההפניה ל-10(ב)(10)?

גור בליי: זאת השאלה, האם זה מספיק?

גור בליי: כתוב מקום כאמור ב-7(ב)(2) ולא 7(ב)(10), זה נכון.

כהן קרן: ההפניה היא לאולם תרבות או למקום שהוא מקיים תרבות שהוא לא סביב שולחנות.

תהלה פרידמן: לילך, עלית בשביל להתייחס?

לילך וגנר: אני מבינה מה שאתם אומרים.

לילך וגנר: בגלל שיש לנו מקומות שהם פתוחים גם בתו ירוק וגם לא בתו ירוק ויש לנו מקומות שהגדרנו אותם בכמה מקומות, נוצרה הבעיה הזאת.

לילך וגנר: אנחנו הפנינו ל-7(ב)(2) ולא ל-7(ב)(10).

לילך וגנר: השאלה היא, האם אתם חושבים שאנחנו צריכים לחשוב על זה כי ההכללה היא לא נכונה ועדיף להכליל מבחינת ההוראות המהותיות ולא בהקשר הזה, אז אני אשקול את זה.

לילך וגנר: כרגע עשינו את ההפרדה הזאת.

גור בליי: לילך, אז גם בעצם לעניין כנסים, לפי אותו היגיון, התשובה שלך גם לאורי היא שהפנתם ל-7(ב)(7) ולא ל-7(ב)(8).

לילך וגנר: כן.

לילך וגנר: מקום שמופיע בכמה מקומות אנחנו הפננו למקום הרלוונטי.

לילך וגנר: אז אם לפי סעיף יש לו מגבלות שונות, אז זה לא מפנה לשם.

לילך וגנר: שוב, זה באמת המקומות האלה שאפשר להכליל אותם בכמה מקומות יוצרים את העמימות הזאת.

לילך וגנר: אבל הכוונה שלנו היתה באמת להיצמד כל אחד לקריטריונים שלו כשהוא פועל ב--- הספציפי הזה.

לילך וגנר: אני מבינה שנוצרה פה עמימות.

לילך וגנר: אני אנסה לחשוב איך לפתור את זה אולי בתיקון הבא אבל זאת היתה הכוונה.

מקריא: מי שלא הפעיל מנגנון בדיוק לבדוק שאין חריגה של 5% האלה אם התוצאה שלילית זאת עבירה נוספת.

מקריא: 11 זה הארכת תוקף.

מקריא: "תיקון תקנה 21 זאת בדיוק העבירה שדיברנו עליה.

מקריא: אולם שמחות שלא מווסת את ה-5% יכול לקבל קנס של 2,500 שקלים.

מקריא: מה זה התיקון הזה?

נינא כהן קרן: החריגה מהתפוסה המותרת.

נינא כהן קרן: מפעיל של מקום שלא יישם מנגנון לוויסות למנוע חריגה מהתפוסה המותרת הקנס הוא 2,500 אבל קבענו שבמקומות מאוד גדולים כמו קניון הקנס יהיה 5,000.

נינא כהן קרן: עכשיו קבענו שהקנס הקבוע של 5,000 יהיה גם במקומות כמו אירועי תרבות, אולמות אירועים.

נינא כהן קרן: מקומות של 2,500 זה לא חלק.

גור בליי: במובן של הפרה יעילה.

נינא כהן קרן: כן.

מקריא: הוראת מעבר מה זה אומר?

נינא כהן קרן: זאת הוראת השעה.

נינא כהן קרן: אי תיירותי בים המלח בעצם בוטל במהלך סוף השבוע והביטול נכנס לתוקף תוך שלושה ימים.

נינא כהן קרן: נוצר מצב שאולי מישהו הגיע ביום שישי או שבת לבית מלון בים המלח וביצע בדיקה שלילית.

נינא כהן קרן: הוא אמנם נמצא באזור תיירות מיוחד אבל בעצם שההכרזה בטלה וההוראות החלות בכל הארץ על בתי מלון - - -

גור בליי: סיימנו לקרוא את התקנות.

תהלה פרידמן: אורי, אתה רוצה לתקן?

אורי בוצ'מסקי: רק רציתי לתקן.

אורי בוצ'מסקי: מבחינת הקנסות שניתנו על שהייה במקום שפתוח לפי הקו הירוק בניגוד ליישום, זה 24 קנסות ולא 8.

שבח שטרן: אני רוצה לברר.

שבח שטרן: ה-5% שמדובר עליהם, מדובר רק על חתונות ואירועים או גם על אטרקציות תיירותיות?

גור בליי: רק שמחות ואירועים.

שבח שטרן: אתם חושבים משהו גם על האטרקציות בהמשך לקראת פסח?

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: כרגע באטרקציות מי שיכול לפעול לפי תו ירוק וזה מתאים לו הוא יכול.

נינא כהן קרן: מעבר לזה, מעבר לזה, אפשר בפנייה למנכ"ל משרד הבריאות ואנחנו עובדים על לקבוע כמה שיותר מראש רשימה של מקומות שיוכלו לפעול.

תהלה פרידמן: זה רלוונטי למשפחות ולילדים לקראת פסח.

תהלה פרידמן: זה משמעותי מאוד למשפחות וילדים.

נינא כהן קרן: בפסח המקומות האלה יכולים להיות מקומות מאוד המוניים.

תהלה פרידמן: ברור לכולנו שזה דורש היערכות כי הילדים לא מחוסנים.

תהלה פרידמן: לירון, מהמועצה לשלום הילד.

לירון אשל: תודה.

לירון אשל: בהמשך לעמדות ששמענו גם בדיון הקודם וגם בדיון הזה ואני מבינה שחברת הכנסת מחוברת לעמדות האלה.

לירון אשל: בכל הנוגע לאפליה הפסולה שקורית כרגע בנוגע לילדים שלא יכולים להיכנס לאירועי תרבות ולאירועים נוספים מעבר לאירועים באולמות שמחות, אנחנו חושבים שלכל הפחות מתבקש שיבקשו ממשרד הבריאות דד ליין על הפתרונות שהולכים לתת למצב הזה.

לירון אשל: זאת אומרת, להגיד עכשיו שמפתחים את זה ויש מכרזים ויש בדיקות מהירות זה טוב ויפה, אבל כמו שחברת הכנסת יודעת וגם ישבה איתנו בדיונים מאוד מהותיים על מצבם הנפשי של הילדים ועל המזור הנפשי שהם זקוקים לו כרגע גם ביציאה לאירועי תרבות ולאוורור.

לירון אשל: אנחנו יודעים שכרגע החזרה ללימודים היא קצת פיקציה.

לירון אשל: יומיים בלימודים וחוזרים אחורה.

לירון אשל: הילדים האלה צריכים את זה כמו אוויר לנשימה.

לירון אשל: לחכות עכשיו לדיון עכשיו ולאשר כרגע תקנות שלא נותנות מענה לילדים לאפשרות לחזור לשגרה, שזה צורך בסיסי, כמו שיש צורך בסיסי לכל מבוגר, אני חושבת ששכרנו יצא בהפסדנו.

לירון אשל: אני חושבת שלכל הפחות צריכים לבקש ממשרד הבריאות דד ליין ושיגידו מתי זה הולך להתקדם, מתי הולכים למצוא פתרון לבדיקות המהירות, כדי שגם הילדים שלנו יוכלו לחזור לאיזו שגרת חיים ושנייה לנשום כמו שצריך ולחזור לחיים שאבדו להם בתקופה האחרונה.

תהלה פרידמן: אני חושבת שיש פה שתי נקודות נפרדות.

תהלה פרידמן: אחת זה הבדיקות המהירות והשני זה היערכות של אטרקציות ומקומות לקראת פסח ובכלל.

לירון אשל: גברתי, האפשרות של ה-5% האחוזים, כרגע גם זה פתרון זמני.

לירון אשל: אמנם הוא לא מספק אבל הוא משהו בדרך.

לירון אשל: אז אותו פתרון לכל הפחות צריך לחול גם באירועים אחרים, גם בכניסה לסרט, מופע תרבות כזה או אחר בכל הנוגע לילדים.

תהלה פרידמן: אז מה שאת אומרת עכשיו זה רעיון שלישי.

תהלה פרידמן: יש לנו שלושה דברים: בדיקות מהירות שיאפשרו כניסה לילדים, יש פעילות בתנאי תו סגול ויש את הרעיון של מקומות הפועלים בתנאי תו ירוק, להרחיב את ההסדר של השמחות לעוד גופים.

נינא כהן קרן: לא.

נינא כהן קרן: מקומות שמיועדים בעיקר לילדים.

נינא כהן קרן: הם רוצים להיפתח בגלל זה בתנאים של תו סגול ולא בתו ירוק.

תהלה פרידמן: אמרנו שיש כאן שלושה דברים שונים.

נינא כהן קרן: לא, זה לא רלוונטי.

נינא כהן קרן: אנחנו לא נפתח תיאטרון לילדים ונגיד שרק 5% מהילדים יוכלו להיכנס עם בדיקה.

תהלה פרידמן: זה לא מה שהיא אומרת.

תהלה פרידמן: היא אומרת שאם יש הופעה והיא לבעלי תו ירוק למחוסנים בלבד, האם אפשר להפעיל עליה את הרעיון שפועל בחתונות?

תהלה פרידמן: זאת הכוונה.

נינא כהן קרן: זה באמת נועד לתת מענה למצוקה הגדולה שקיימת בהקשר של אולמות אירועים ושמחות שאם מתקיימת חתונה לקרובי משפחה במעגל הקרוב.

תהלה פרידמן: זה מה שלירון טוענת.

תהלה פרידמן: לירון טוענת שלהתייחס למצוקה הזאת שנוגעת רק לחתונות זה לא נכון.

תהלה פרידמן: צריך להתייחס באופן רחב יותר כשמסתכלים על נקודת המבט של ילדים ונוער.

נינא כהן קרן: אנחנו מבינים.

נינא כהן קרן: בגלל זה עובדים על פתרונות שיאפשרו בדיקות לכל מי שרוצה ואז אפשר יהיה להכליל את כל המקומות האלה בתו סגול וגם תו ירוק שכולל בדיקות ואז כל מי שרוצה להיבדק.

תהלה פרידמן: יש הערכת זמנים?

נינא כהן קרן: ד"ר פרייס דיברה על זה.

נינא כהן קרן: אנחנו עובדים כדי שזה יהיה כבר בחודש הקרוב.

נינא כהן קרן: אני לא יכולה להתחייב וחלק מהדברים זה דברים שלא תלויים רק במשרד הבריאות.

תהלה פרידמן: כיוון שפסח מגיע אז בואי נסכם שלפחות את הנושא הזה של איך נערכים לקראת פסח בהיבט של כניסה של ילדים זה דחוף.

נינא כהן קרן: זה ידוע.

נינא כהן קרן: כולם מודעים לדחיפות של זה וכולם עושים את כל המאמצים.

לירון אשל: אם אפשר להוסיף עוד משפט.

לירון אשל: ברור שיש מורכבויות בכל מיני תחומים אבל חודש זה ממש שעון של חול עבור הילדים.

לירון אשל: בדיון האחרון דיברנו על אפליה אסורה ועכשיו עוד מגדילים את המכסות שמאפשרים כניסה לכלל האוכלוסייה אז האפליה עוד הולכת וגדלה.

לירון אשל: התקופה הופכת להיות כמו סיר לחץ ומורכבת יותר לילדים.

לירון אשל: עדיין התשובות שנשמעות הן שעובדים על זה.

לירון אשל: לילדים שחיים ככה כבר שנה, זה ממש – אי-אפשר לקבל תשובה כזאת.

יעקב אשר: לירון, תודה רבה.

יעקב אשר: חזרתי לנהל את הדיון ותודה לתהילה שהחליפה אותי.

יעקב אשר: אני רוצה לומר משהו בעניין הזה.

יעקב אשר: דיברנו על זה גם בתחילת הדיון.

יעקב אשר: כל פעם שאנחנו שואלים על זה, משבועיים זה עלה לחודש.

יעקב אשר: אני מציע לא לשאול את זה יותר מידי פעמים.

יעקב אשר: ד"ר אלרואי אמרה את מה שאמרה.

יעקב אשר: אני חושב שכן צריך לעשות מאמץ.

יעקב אשר: אתם יודעים שאני עובד גם בין הוועדות ולא רק בוועדה עצמה.

יעקב אשר: אני אלחץ בעניין הזה כי אני חושב שזה נכון להתחיל לשחרר.

יעקב אשר: שוב, שמענו את הטענה של ד"ר אלרואי שהם פוחדים ממצב שבו יפוצץ, מה שנקרא, הנושא של המעבדות והבדיקות ושהם לא יצליחו לעמוד במה שהם צריכים לעשות.

יעקב אשר: לכן הנושא של הבדיקות המהירות הוא מאוד קריטי.

יעקב אשר: אני מתכוון לשבת וללחוץ עליהם בצורה רצינית בעניין הזה.

יעקב אשר: שנית, דווקא לתשובה שאת אמרת, נינא.

יעקב אשר: אם אני משלב גם את מה שאמרה לירון וגם את מה שאמרה ד"ר אלרואי ומה שאמרתי בהתחלה, אז דווקא בחופשת פסח שכן יש עניין לתת קצת יותר לכיוון הילדים, אז אם אתם חוששים שיהיו יותר מידי בקשות לבדיקות אז קחו בחשבון שהאירועים בפסח פחות עובדים.

יעקב אשר: אני חושב שהפתרון הנכון יהיה אם נלחץ ואם אתם תילחצו ותבינו שחייבים לפתוח את הנושא של הבדיקות המהירות.

יעקב אשר: הבנתי שהיו 4-5 חברות שאושרו על-ידי משרד הבריאות לעניין הזה.

יעקב אשר: צריך פשוט צריך לתת להם להתחיל לעבוד, לתת להם להתחיל להתפרס בארץ במקומות שצריך ולא לעכב את זה.

קריאה: מה מעכב את זה היום?

תהלה פרידמן: זה פרוצדורות, כן סיימו לא סיימו.

תהלה פרידמן: יפילו אותנו עם הפרוצדורות האלה.

תהלה פרידמן: לכן אני אומר שאנחנו שוב מעבירים את הלחץ בעניין הזה.

תהלה פרידמן: אני מבקש מאוד שתבהירי את זה גם בדיונים שלכם ואנחנו נעקוב.

גור בליי: שוב, כמו שאמרנו בישיבה הקודמת, אני באמת חושב שיש בעיה משפטית מבחינת שוויון כל זמן שאתם לא מסדירים את הדבר הזה.

גור בליי: זה לא רק משהו שנחמד שיהיה או משהו שהוא הוגן וצודק, הוא גם באמת קושי מבחינת פגיעה בשוויון כשאתם לא נותנים את האופציה.

גור בליי: אין שוני רלוונטי מבחינת הסיכון, מישהו שהוא תוצאה שלילית ומישהו שהוא מחלים או מחוסן מבחינת הסיכון, כפי שאתם הגדרתם את זה.

גור בליי: אין שוני רלוונטי ולכן יש פה פגיעה בשוויון כל זמן שהדבר הזה לא מוסדר.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: אם כך נעבור להצבעה.

יעקב אשר: תאמר את הסעיף שאנחנו מתקנים.

גור בליי: במסגרת תיקון 34, מעבר לכל התוספות, יש גם הארכה בעצם של כלל תקנות הגבלת פעילות.

גור בליי: במסגרת זאת הוועדה רשאית לאשר את התקנות כולן או חלקן.

גור בליי: הוועדה בהצעת ההחלטה, בהתאם למה שהיושב-ראש הגדיר, הוועדה לא תאשר ב-(7)(א)(1) את ההחרגה.

גור בליי: "מקום שעיקר עיסוקו מכירת מזון, בית מרקחת, מכון אופטיקה או חנות שעיקר עיסוקה מכירת מוצרי היגיינה, והכול למעט דוכן למכירת מוצרים כאמור המצוי בשוק קמעונאי או יריד.

גור בליי: "

בועז טופורובסקי: זה אומר שיהיה שוק?

גור בליי: לא, זה אומר שסופר, בית מרקחת, מכון אופטיקה, יכולים למכור את מה שהם מוכרים בלי הגבלה.

יעקב אשר: אנחנו תיקנו את זה בזמן שהיה סגר.

יעקב אשר: כשהיה סגר אמרנו שלא רוצים להפלות את רשתות השיווק או הפארם בגלל שהם פתוחים לעומת חנויות אחרות.

יעקב אשר: אבל עכשיו כשכבר אין, פותחים חזרה.

בועז טופורובסקי: מה קורה בשווקים?

גור בליי: להם יש פסקה נפרדת.

יעקב אשר: כולם מסודרים.

גור בליי: בהיבט הזה זה פשוט נועד בתקופת סגר למנוע אפליה, שבית מרקחת ימכור צעצועים כשחנות הצעצועים סגורה.

יעקב אשר: אם כך, אני מעלה להצבעה את התקנות, תיקון 34 בנוסח שהוקרא עכשיו על-ידי היועץ המשפטי של הוועדה.

יעקב אשר: מי בעד?

יעקב אשר: הצבעה התקנות אושרו.

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: אם כך נעבור עכשיו לשתי תקנות.

יעקב אשר: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת יציאה מישראל והכניסה אליה) (תיקון מס' )4 והצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף קורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל).

יעקב אשר: אני חושב שקודם כל תקריא את התקנות של הבדיקה.

יעקב אשר: אני חושב שזה יותר פשוט בגלל ההסבר ואחר-כך נעבור לכניסה וליציאה.

יעקב אשר: תבדקו שהאנשים הרלוונטיים נמצאים איתנו.

גור בליי: בקשר לסעיף הקודם, אני רק אציין שתשימו לב לחידוד.

גור בליי: הוועדה רשאית לקבוע שלמרות שהיא לא מאשרת, נותרת האחריות הפלילית ככל שהיתה.

גור בליי: אני לא בטוח שהיו בכלל קנסות מכוח הדבר הזה אבל נדמה לי שנאמר לי שלא הוטלו קנסות על הדבר הזה.

שי סומך: למיטב ידיעתי לא.

שי סומך: אני רק אומר לפרוטוקול מה שרציתי לומר קודם, שהעמדה שלנו היא אחרת אבל אנחנו מכבדים את הוועדה.

יעקב אשר: אני מפנה לפרוטוקול לכמה פעמים שאמרת את זה קודם.

גור בליי: הוועדה יכולה להגיד, למרות שאני לא מאשרת את ההחרגה הזאת אני משאירה קנסות על זה, אבל מה שהבנו באופן לא פורמלי לפני הוועדה, שלא הוטלו קנסות על בסיס הדבר הזה.

גור בליי: נכון, שי?

שי סומך: אין לי ידיעה אישית, אני משער שלא הוגשו.

יעקב אשר: אפשר להקריא את התקנות לגבי חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל.

גור בליי: "טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל)(תיקון), התשפ"א – 2021.

גור בליי: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 7א(א)(2), ו- 23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף – 2020 (להלן – החוק), [ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת/ ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 4(ד)(2)(א) לחוק], מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 3 בתקנה 3 לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021 (להלן- התקנות העיקריות), במקום תקנת משנה (ב), יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנה משנה (א) המנהל הכללי של משרד הבריאות או נציגו רשאי לאשר לנוסע הנכנס לישראל בטיסה ייעודית להעלאת עולים שאושרה לפי תקנה 1א(ג)(3) לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) לבצע את הבדיקה במקום שהורה לו נציג משרד העלייה והקליטה במרכז הקליטה אליו הוא מועבר עם הגעתו לישראל; לעניין זה , "מרכז קליטה"- מקום המיועד למגורי עולים בתקופתם הראשונה בישראל שמפעילה הסוכנות היהודית" תיקון תקנה 4 2.

גור בליי: לתקנה 4 לתקנות העיקריות, במקום פסקה (2), יבוא: אדם הנכנס לישראל שלא ביצע בדיקה במקום שהורה לו מפעיל תחנת הגבול במעבר הגבול או במקום שהורה לו נציג משרד העלייה והקליטה במרכז הקליטה, בניגוד לתקנה 3.

גור בליי: תיקון תקנה 9 בתקנה 9 לתקנות העיקריות, במקום "כ"ה באדר התשפ"א (9 במרס 2021)", יבוא "כ"ד בניסן התשפ"א (6 באפריל 2021)".

גור בליי: תחילה תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ו באדר התשפ"א (10 במרס 2021).

גור בליי: " אתם יכולים להסביר?

טל פוקס: קודם כל, מדובר על הארכת תוקף של תקנות שכבר קיימות, הארכת תוקף של 28 ימים.

טל פוקס: התקנות האלה קובעות חובה להציג בדיקה שלילית לפני הכניסה לישראל שבוצעה 72 שעות לפני הכניסה לישראל בתחנת הגבול.

טל פוקס: בהקשר הזה, הן עוסקות רק במעבר יבשתי ובמעבר ימי מכיוון ש-72 שעות לפני עלייה לטיסה מוזכר בתקנות התעופה.

טל פוקס: הדבר השני שהן קובעות זה חובה כללית לכל תחנות הגבול לעשות בדיקה לאחר הכניסה לישראל.

טל פוקס: התיקון, כמו שאמרתי, מאריך את התקנות האלה.

טל פוקס: יש פה איזה שינוי שנובע מהתאמת הנוסח לזה שבוטלה נכון לעכשיו החובה לשהות במקום בידוד מטעם המדינה לכן אין את האפשרות הזאת של לבצע את הבדיקה במקום בידוד מטעם המדינה.

טל פוקס: במקום זאת, בהקשר אחר, צורך אחר שעלה, לאפשר לקבוצות ייעודיות של עולים, במקרים מסוימים לעשות את הבדיקה במרכז הקליטה במקום בתחנת הגבול בגלל הדרך שבה מגיעים הקבוצות לישראל, שבעצם הם יורדים מהטיסה ישירות לאוטובוסים ונוסעים למרכז הקליטה ולא עוברים בכלל בטרמינל איפה שמתבצעות הבדיקות.

טל פוקס: במרכז הקליטה הם שוהים גם בתקופת הבידוד וגם הרבה פעמים תקופה אחר-כך ולכן חשבנו שזה בסדר שהבדיקה תתבצע שם במקרה הזה ספציפית.

גור בליי: מה לגבי העבירה?

טל פוקס: לגבי העבירה בעיקר התאמת נוסח לקביעה הנורמטיבית הנוכחית וגם איזו הבהרה לבקשת הוועדה שהעבירה מתגבשת רק אם באמת הורו לאדם לעשות את הבדיקה.

טל פוקס: זה הפך להיות חלק מילולי מתוך העבירה, למרות שלהבנתנו זה גם היה המצב קודם.

טל פוקס: אם לא הורו לך לעשות את הבדיקה, למשל אם אין מקום לבצע את הבדיקה בתחנת הגבול, לא ביצעת עבירה אם לא עשית בדיקה אבל הבהרנו את זה עוד קצת.

גור בליי: זאת אומרת, רק אם הורו לך לעשות את זה במקום מסוים ולא עשית אז זאת עבירה.

גור בליי: אבל אם לא הורו ויצאת הביתה אז אתה פטור מהעבירה.

יעקב אשר: אורי בוצ'מסקי, ביקשת להתייחס.

אורי בוצ'מסקי: ביחס להחלטה של הוועדה והמחלוקת שקיימת עם משרד המשפטים רציתי רק להבהיר שיתכן שניתנו קנסות על עסקים חיוניים שמכרו מוצרים שהם לא חיוניים, מאותה רשימה.

אורי בוצ'מסקי: המשמעות היא שצריך להיכנס לכל קנס ולברר לפי הנסיבות מה בעצם היו הנסיבות שבהן ניתן הקנס.

אורי בוצ'מסקי: אז אפשר יהיה להבין האם מדובר בעסק שנפתח בניגוד לאיסור או עסק חיוני שמכרו שם מוצרים.

גור בליי: צריך לקחת בחשבון שאנחנו מדברים על תקנות שנכנסו לתוקף לפני יומיים.

גור בליי: אנחנו מדברים על משהו שעד שבת זה לא נפסל.

גור בליי: זאת אומרת, מה שהוועדה לא אישרה זה תקנות שנכנסו לתוקף.

קריאה: ממתי הביטול נכנס לתוקף?

שי סומך: זה רק על קנסות מה-7 במרץ.

גור בליי: זה רק על קנסות שהוטלו מאז ה-7.3 יום ראשון.

גור בליי: אנחנו מדברים רק על קנסות ביומיים האחרונים ולא מתחילת האירוע.

אורי בוצ'מסקי: זה משהו שאפשר לבדוק.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: סיימנו להקריא ולהסביר.

יעקב אשר: חברת הכנסת וונש.

מיכל וונש: אולי פספסתי אבל רק לחדד את מה ששאלתי קודם.

מיכל וונש: ישראלים שהתחסנו בחו"ל, איפה הם מבצעים את הבדיקה שלהם?

טל פוקס: בארבעה השבועות האחרונים צריך לבצע את הבדיקה בתחנות הגבול.

טל פוקס: ההחרגה היחידה פה היא לקבוצות ייעודיות של עולים שנוסעות ישר מהמטוס למרכז הקליטה.

מיכל וונש: אז בשדה התעופה לכולם יש אפשרות לעשות בדיקה.

יעקב אשר: בדיקת מטוש, PCR.

מיכל וונש: ומה עם הבדיקה הסרולוגית כדי לצאת מהבידוד?

יעקב אשר: זה לא הנושא עכשיו.

טל פוקס: אני יודעת שזה בוועדה אבל זה לא חלק.

יעקב אשר: זאת תוספת חדשה וברוכה והלוואי שהיא תהיה בקרוב.

יעקב אשר: כרגע אנחנו מאשרים את התקנות של בדיקות.

יעקב אשר: חבר הכנסת טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: אני מנסה להבין אם הבנתי.

בועז טופורובסקי: בעצם אדם שמגיע לארץ לפי התקנות האלה צריך לבצע בדיקה 72 שעות לפני, למעט החריג של העולים שאותו הבנתי.

טל פוקס: העולים כן מחויבים.

טל פוקס: הבדיקה עד 72 לפני היא לכולם.

יעקב אשר: כולם, גם עולים.

בועז טופורובסקי: אבל לא מחוסנים.

יעקב אשר: כולם, גם מחוסנים.

בועז טופורובסקי: אם אני עכשיו טס וחוזר אני צריך לעשות בדיקה 72 שעות לפני?

יעקב אשר: כן.

מיכל וונש: זה המוטציות, אתה יכול להיות נשא.

יעקב אשר: זה המאבק שלנו במוטציות.

בועז טופורובסקי: ואז כשאני מגיע לארץ אני צריך לעשות עוד בדיקה גם אם אני מחוסן.

יעקב אשר: נכון.

בועז טופורובסקי: ומה לגבי הבידוד?

מיכל וונש: זה מה שעוד לא יודעים.

בועז טופורובסקי: אז מה קורה עכשיו עם הבידוד?

טל פוקס: כרגע, נכון לעכשיו, אין חובת בידוד למחוסנים.

יעקב אשר: מחוסנים, מחלימים וסרולוגיים אין חובת בידוד.

בועז טופורובסקי: ואלה שלא מחוסנים?

יעקב אשר: חובת בידוד בבית עם אכיפה משטרתית.

יעקב אשר: ביום רביעי יביאו את החוק למליאת הכנסת והמליאה תאשר אותו ואז אנחנו נחוקק אותו במהירות עד סוף השבוע.

יעקב אשר: יהיה דיון על הצמידים ועל האפליקציות שהן בעצם במקום לשבת במלון בבית סוהר - - -

בועז טופורובסקי: אז בבית בבית סוהר.

יעקב אשר: בית בבית סוהר זה בידוד.

בועז טופורובסקי: אני רק מנסה להבין.

בועז טופורובסקי: אם אני מחוסן בחיסון של פייזר וקיבלתי אותו בארצות הברית, אני לא מחויב בבידוד?

טל פוקס: באופן כללי, נכון לעכשיו, ההכרה היא רק מי שחוסן בישראל.

יעקב אשר: אני אענה לו כי השאלה הזאת נשאלה.

בועז טופורובסקי: אני יודע, אני חדש יחסית בוועדה.

יעקב אשר: אז אני אחנוך אותך.

יעקב אשר: אני יודע מה המומחיות שלך, אתה עושה עבודת קודש בתאונות דרכים ונכניס אותך לחלק הזה גם כן.

יעקב אשר: אמרה קודם ד"ר אלרואי לשאלה של מיכל לגבי בדיקות מחו"ל.

יעקב אשר: זה לא רק פייזר, אלא גם מודרנה ואחרים.

יעקב אשר: הבעיה היא שכרגע הם חוששים מזיופים.

יעקב אשר: איך אתה מראה שעשית את הבדיקה?

יעקב אשר: אתה מראה נייר.

יעקב אשר: עד שלא יהיה משהו בינלאומי – אני חושב שזה חשש גדול מידי וזה משגע אנשים סתם.

יעקב אשר: השאלה שלך היא נכונה ובמקום.

יעקב אשר: התשובה שלה היתה שהם מנסים להגיע להסכמות בעניין הזה.

יעקב אשר: לצורך כך, כדי לשגע פחות את האנשים, היא אמרה שהם הולכים לעשות את הבדיקות הסרולוגיות ואז אותו אדם שיגיע לא יסתמך על הבדיקות של פייזר אלא יעשה בדיקה סרולוגית ותוך 12 שעות תהיה תשובה.

יעקב אשר: אם הוא חוסן באמת ולא זייף, אז הבדיקות יראו שיש לו נוגדנים והוא ישוחרר.

בועז טופורובסקי: מה הסיכום לגבי 3,000 כניסות?

יעקב אשר: זה הדיון הבא.

יעקב אשר: עכשיו נעלה להצבעה את הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון).

יעקב אשר: מי בעד אישור התקנות?

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: התקנות אושרו פה אחד.

יעקב אשר: עכשיו אנחנו עוברים לבקשה להצעת תקנות סמכויות מיוחדות לגבי הגבלת יציאה מישראל והכניסה אליה (תיקון מס' 4).

יעקב אשר: מי מציג את התקנות החדשות שהוחלטו בקבינט ובממשלה?

טל פוקס: אני אציג.

טל פוקס: תקנות הכניסה והיציאה, קודם כל הוארכו ב-14 ימים ונעשו שינויים די מהותיים.

טל פוקס: השינוי הראשון והחשוב הוא באמת ביטול ועדת החריגים בכניסה לישראל.

טל פוקס: בעצם חוזרים למצב שהיה קיים קודם לכן שכל אדם שהוא אזרח או תושב קבע רשאי להגיע לישראל.

טל פוקס: הסדרה לנושא כניסה של זרים חוזרת בעצם למה שהיא היתה קודם לכן.

טל פוקס: זאת המשמעות של התיקון שסמכויות שר הפנים הן שיתירו את הכניסה לישראל.

טל פוקס: בעצם אין איסור על כניסה לישראל בתקנות למעט הנושא של כניסה ממעבר יבשתי.

טל פוקס: בעצם אנחנו מתייחסים אחרת לכניסה ממעבר יבשתי מכיוון שיש לנו כרגע, נכון לעכשיו, קושי גדול יותר לווסת את הכניסה משם.

טל פוקס: אני אזכיר שבתקנות תעופה, שהן לא כאן, ניתנה מכסה של נכנסים והאפשרות לעמוד במכסה הזאת היא על-ידי קביעה של מספר המטוסים שייכנסו לישראל.

טל פוקס: לעומת זאת, במעברים יבשתיים אין לנו את הכלי הזה ולכן יש באמת יחס קצת שונה למעברים יבשתיים.

טל פוקס: יש לנו כרגע שתי אפשרויות להיכנס ממעברים יבשתיים.

טל פוקס: מה שהיה כבר קודם, שזה אותו הסדר שחל במעבר נהר הירדן, שקצת התאמנו אותו לזה שלא יהיה צריך את האישור של ועדת החריגים אלא זה רק יהיה במועדים שיקבע שר הפנים והצמצום ייעשה על-ידי מספר המועדים שיהיו לפי הביקוש.

יעקב אשר: בזה הגענו להסכמה בפעם הקודמת.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: הדבר השני זה כרגע כניסה דרך מעבר טאבה שהיא כרגע רק בהוראת שעה עד ה-14 למי שהיה שם עד ה-3.3.

טל פוקס: זה כרגע המצב בכניסה.

טל פוקס: לגבי יציאה.

טל פוקס: באופן כללי, היציאה נשארה כמו קודם, שזה אומר שכל אזרח זר, או מי שהוא לא תושב קבע יכול לצאת מכאן באופן חופשי.

טל פוקס: בנוסף לזה, בהצהרה בלבד, בליווי מסמכים שמעידים על-כך, הוא יכול לצאת אם הוא רוצה לעבור למקום מגורים קבוע מחוץ לישראל או לחזור למקום מגורים קבוע מחוץ לישראל ואישור ועדת חריגים.

טל פוקס: לכל החריגים האלה של היציאה נוסף עוד חריג אחד מהותי שזה כל מי שהוא מחוסן או מחלים גם יוכל לצאת ללא אישור מוועדת חריגים.

טל פוקס: אני רוצה להוסיף שלצד זאת גם כאן עשינו איזה שינוי.

טל פוקס: בעצם עד עכשיו לא היתה אבחנה ביציאה בין מעבר כזה או אחר ופה כן הוספנו איזו הסדרה לגבי יציאה ממעבר טאבה.

טל פוקס: קודם לכן לא היה כי זה היה רק חריגים.

טל פוקס: עכשיו הרחבנו מאוד את כמות האנשים שיכולים לצאת דרך טאבה, מחוסנים ומחלימים.

טל פוקס: הצפי מכל הגורמים שהתייעצנו איתם בגיבוש התקנות בממשלה היה שיהיו הרבה מאוד אנשים שירצו לצאת לנופש .

טל פוקס: מצד שני, יהיה קושי לווסת את החזרה של האנשים.

טל פוקס: לכן כתבנו שהיציאה דרך מעבר טאבה תהיה רק במקרה הומניטארי או צורך חיוני חריג ולא לפי אותם חריגים כלליים של יציאה.

טל פוקס: אלה השינויים המהותיים.

גור בליי: למה דווקא שם הבעיה?

יעקב אשר: אין להם את המערכת בכניסה אחר-כך.

טל פוקס: בעצם יש לנו בעיה כללית עם כל המעברים היבשתיים.

טל פוקס: אני אשמח שרשות האוכלוסין ורשות המעברים ירחיבו אחר-כך.

יעקב אשר: המעברים האלה לא מפותחים.

יעקב אשר: אין שם טרמינל רציני, אין לך אפשרות לעשות את הבדיקות בחזרה כמו שצריך.

יעקב אשר: זה טכני.

טל פוקס: בכל מקרה יש קושי לווסת.

טל פוקס: זה בכל המעברים.

טל פוקס: לעומת זאת בטאבה, בניגוד למעברים אחרים, יש לנו כן צפי להמון אנשים שיצאו לנופש.

טל פוקס: לא כי הם צריכים להגיע ללימודים בירדן.

טל פוקס: המספרים שהמדינה צופה הם הרבה יותר גבוהים מהמספרים שיוצאים דרך נהר הירדן.

טל פוקס: לכן חשבנו שכן יש איזה הבדל.

גור בליי: מבחינת כניסה ברמה הפורמלית, נפתחה בעצם הכניסה לאזרחים ולתושבים אבל אין את המגבלה שהיתה קודם ברמה הפורמלית בתקנות שלנו, אבל בתקנות שאושרו בוועדת כלכלה יש את המגבלה של ה-3,000.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: אני אגיד על זה כמה מילים.

גור בליי: מה ההצדקה להגבלה הזאת?

גור בליי: אני ממקד את השאלה הזאת בפרט ביחס למתחסנים ומחלימים.

גור בליי: זאת אומרת, ככל שיש צוואר בקבוק ביחס למי שלא מתחסן ומחלים, אולי דברים שקשורים בפיקוח הטכנולוגי, בבידודים אבל לגבי מתחסנים ומחלימים רק עושים להם בדיקה, אני יודע.

גור בליי: אני אולי מקדים את התשובה בעניין הזה אבל האם די בקשיים אולי בהקשר של עיכוב מסוים בבדיקה בשביל לפגוע בצורה כל-כך קשה בזכות חוקתית של אזרח ישראלי לחזור לארץ.

גור בליי: ה-3,000 זאת מגבלה משמעותית.

טל פוקס: באמת זה נכון שניתן 3,000.

טל פוקס: אני כן רוצה להדגיש שמדובר בעלייה משמעותית ממה שהיה קודם לכן ונעשו הרבה שינויים בדין כדי לאפשר אותה.

טל פוקס: משרד הבריאות ויתר על דבר שהיה לו מאוד חשוב - - -

מיכל וונש: ההיגיון המסדר הוא מה שצריך להשפיע.

טל פוקס: אני לא יודעת עדיין אם זה נכון, אבל אנחנו מאוד מקווים שהיא תעזור מאוד ולא נראה את האנשים האלה שנתקעים.

טל פוקס: אני כן אגיד שאמנם העלייה היא מ-2,000 ל-3,000 אבל במהות העלייה היא גדולה יותר כי לא הצלחנו להגיע ל-2,000.

יעקב אשר: זה בעצם מ-600 ל-3,000.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: לגבי היחס השונה למחלימים ומחוסנים.

טל פוקס: קודם כל, כן יש סיכון מסוים גם במחלימים ומחוסנים.

טל פוקס: זה נכון שיש סיכון מופחת אבל יש הבדל.

טל פוקס: אם נעשה את זה ללא הגבלה בכלל ויבואו לפה תיירים וזרים זה כן גורם לנו לסיכון.

טל פוקס: זה עניין של ניהול סיכונים.

טל פוקס: ייכנסו 10,000 או 20,000 מחוסנים או מחלימים, זה כן יוצר סיכון.

טל פוקס: דבר שני.

טל פוקס: הם כן נדרשים לבדיקות האלה בשדה.

טל פוקס: אני מקווה שמשרד התחבורה יוכל להסביר עוד מעט את האפשרות לבצע בדיקות והקיבולת לבצע בדיקות בשדה.

טל פוקס: בנוסף לכל זה, אני אשמח שמשרד התחבורה ומשרד המשפטים יתייחסו לאפשרות בכלל ליצור איזו הבחנה בדרך חזרה.

טל פוקס: באיזו דרך אפשר ליצור הבחנה בין מחוסנים ומחלימים לאחרים.

גור בליי: ביציאה אתם לא מגבילים אותם בכלל.

גור בליי: אז נוצרת איזו מגבלה של 3,000 שמגבילה אותם בחזרה.

גור בליי: ביציאה מחוסן ומחלים יוצא באופן חופשי ולכאורה הוא יכול לצאת גם לצרכי תיירות.

גור בליי: אבל בחזרה יש את המגבלה של ה-3,000 שמקשה עליו באופן אופרטיבי לחזור.

גור בליי: מה ההיגיון?

גור בליי: יותר מכך, בסוף זאת פגיעה בזכות חוקתית של אזרח לחזור לישראל.

טל פוקס: נתתי את התפישה שלי.

טל פוקס: אין לי מה להוסיף בעניין של הבדיקות.

טל פוקס: משרד התחבורה צריך להתייחס לקיבולת.

טל פוקס: יש את הסיכון הכללי, שזה מצד משרד הבריאות.

טל פוקס: ללא הגבלה בכלל יש לזה קושי עם משרד הבריאות.

מיכל וונש: אין סיכונים אם עושים בדיקות.

טל פוקס: יש סיכונים.

טל פוקס: הן לא מונעות באופן מוחלט אלא רק מפחיתות.

בועז טופורובסקי: תמיד יש סיכון.

טל פוקס: נכון, זה עניין של ניהול סיכונים.

טל פוקס: לכן אני אומרת שללא מכסה בכלל למחוסנים ומחלימים, למשרד הבריאות יש קושי.

טל פוקס: ליצור איזה יחס שונה שמביא לידי ביטוי את ההבדל בסיכון בין מחוסנים ומחלימים, זאת שאלה אם משרד המשפטים יתייחס.

טל פוקס: לגבי הנושא של הקיבולת של בדיקות בכניסה, זאת שאלה למשרד התחבורה.

טל פוקס: אולי משרד התחבורה גם יוכל להתייחס בכלל לאפשרות התפעולית לעשות איזו הבחנה כזאת בטיסות החוזרות.

טל פוקס: בעצם, בטיסות היוצאות מכאן, זה כל מי שמותר לו לצאת יכול לעלות לטיסה.

טל פוקס: המפעיל האווירי והשדה צריכים לראות שאתה עומד באחד הקריטריונים והם לא צריכים להתייחס באופן שונה למי שעומד בקריטריונים.

יעקב אשר: אבל התשובה לשאלה ששאל אותך היועץ המשפטי היא יותר פשוטה.

יעקב אשר: דיברו על 3,000.

יעקב אשר: זה לא מספר מקודש אבל אין לדבר סוף.

יעקב אשר: אם יגידו 4,000 עד ישאלו למה לא 5,000.

גור בליי: השאלה למה להגביל מחוסן או מחלים בכלל?

מיכל וונש: זה תלוי במספר הבדיקות.

מיכל וונש: זאת הגבלה לגיטימית.

יעקב אשר: בסוף עדיין יש הרבה פרוצדורה בתוך השדה.

מיכל וונש: שיגידו.

יעקב אשר: אני יכול להגיד את זה במקומם ואני יכול גם לבקש מהם.

יעקב אשר: אני רק אומר שאין ספק שכשלקחו את המספר 3,000 לקחו בחשבון שחלקם זה מחלימים ומחוסנים.

יעקב אשר: יכול להיות שאם לא היו מחוסנים ומחלימים אז היו אומרים שלא מכניסים יותר מ-1,000 או 1,500 כי הסיכון יותר גבוה.

יעקב אשר: סביר להניח שגם את זה לקחו בחשבון בהחלטה.

יעקב אשר: לא הייתי זבוב על הקיר בהחלטת הקבינט.

יעקב אשר: אני אשמח לשמוע מנציג ממשרד התחבורה לגבי הסף הזה של 3,000.

יעקב אשר: שילה אדלר, המשנה למנכ"ל משרד התחבורה.

שילה אדלר: שלום וברכה, צהריים טובים.

יעקב אשר: לשעבר יושב-ראש ועדת החריגים או עדיין?

שילה אדלר: עדיין אבל העומס ירד משמעותית ממוצאי שבת.

שילה אדלר: כפי שאתם יודעים, הרוב הגדול מקבלים אישור אוטומטית לצאת מהארץ.

שילה אדלר: כל מי שמחוסן בעל תו ירוק יוצא מהארץ.

שילה אדלר: הכניסה לארץ מותרת לכל ישראלי.

שילה אדלר: זר שרוצה להיכנס לישראל צריך לעבור ועדת חריגים של רשות האוכלוסין.

שילה אדלר: ישראלי שאינו מחוסן צריך לעבור ועדת חריגים שלנו.

שילה אדלר: אני חייב להגיד שרוב הבקשות זה בקשות לילדים.

שילה אדלר: ההורים מחוסנים רוצים לצאת, בין אם זה סיבות אמיתיות ובין אם זה לצורך פסח ותיירות והם מבקשים אישור מוועדת חריגים לילדים.

שילה אדלר: הבקשות ירדו משמעותית, מ-3,000-4,000 היום אנחנו עומדים על מאות.

שילה אדלר: ב-24 שעות האחרונות אנחנו עם 800 בקשות ליציאה מהארץ למי שלא מחוסן.

שילה אדלר: אלה המספרים.

יעקב אשר: לגבי הנושא של קיבולת הכניסה.

יעקב אשר: דיברו קודם על המספר 3,000.

יעקב אשר: שאל היועץ המשפטי האם נלקח בחשבון שחלקם זה מחלימים ומחוסנים שמגיעים מחו"ל.

יעקב אשר: אולי אפשר היה להרחיב את הכמות?

טל פוקס: אני רק מזכירה שהם צריכים לעשות בדיקות.

שילה אדלר: קודם כל, מי שקבע את הכמות זאת הממשלה.

שילה אדלר: היא הכתיבה לנו כמובן את ה-3,000.

שילה אדלר: אני מסכים איתך שגם ה-600 עד 800 גם שם היו הרבה מחוסנים והרבה מחלימים.

שילה אדלר: בטיסות 30% הלכו לבידוד והרוב בגלל שהם מחוסנים ומחלימים.

שילה אדלר: מי שמוכן היה לטוס בתקופה של החודש האחרון, הרבה מהם זה מחלימים ומחוסנים.

שילה אדלר: אגב, גם הטענות סביב המגזרים השונים, זה המגזרים שבהם היו הרבה חולים ולכן היו הרבה מחלימים ולכן באופן יחסי הם יותר בטיסות כי הם לא צריכים ללכת לבידוד.

יעקב אשר: חשבתי שזה בגלל פרוטקציות.

שילה אדלר: בעצם, ה-3,000 נובע מהיכולת של השדה.

שילה אדלר: כפי שאולי ראיתם, פתחנו בשדה עוד מתחם שלם, האוהל הלבן.

שילה אדלר: אוהל ענק שבו בעצם יש לנו עשרות עמדות לבדיקה כדי לאפשר לכל מי שמגיע לארץ ייבדק.

שילה אדלר: אתמול בו זמנית קיבלנו באותה השעה 600-700 נוסעים.

שילה אדלר: טיסה של עובדים זרים ליציבות תפקודית של המשק, גם טיסה מארצות הברית וגם טיסה מפרנקפורט.

שילה אדלר: הצלחנו להכיל אותם יחסית בצורה די מהירה ולאפשר להם את הזרימה של התנועה.

שילה אדלר: הם עוברים את אותו תהליך שעברנו עד היום, כולל בדיקת PCR ביציאה מהשדה.

שילה אדלר: ההבדל הגדול הוא שמי שצריך בידוד הולך לבידוד ביתי.

שילה אדלר: ביציאה מהארץ אתמול הוספנו משהו זמני של בדיקה מהירה.

שילה אדלר: זה אומר שגם מי שאינו מחוסן והגיע לשדה, בין אם הוא זר ובין הוא עם אישור של ועדת חריגים.

שילה אדלר: הוא עובר בדיקה מהירה ותוך כמה דקות מקבל תשובה אם הוא נשא או לא.

שילה אדלר: אז הוא נכנס לשדה והשדה בעצם הוא כאי ירוק של מחוסנים ומחלימים.

שילה אדלר: אנחנו מנסים להתחיל להחזיר את השדה לתעופה.

יעקב אשר: מיכל וונש.

מיכל וונש: תודה אדוני היושב-ראש.

מיכל וונש: אתה הרי יודע מה אני עומדת לשאול.

מיכל וונש: אני מרגישה שחזרנו לתחילת תקופת הקורונה לפני שנה.

מיכל וונש: אני מבקשת לדעת מתי מדינת ישראל, ממשלת ישראל, תייצר חריג עבור משפחה מדרגה ראשונה של מי שהוא אזרח ותושב.

מיכל וונש: בפועל אנחנו מייצרים איזו מציאות שאומרת שבעוד כל אזרחי מדינת ישראל שזכו שהוריהם וילדיהם נמצאים בתוך גבולות מדינת ישראל, מי שמופלים לרעה הם מי שעלו ארצה והשאירו מאחור הורים וילדים ולא זוכים לראות הורים וילדים.

מיכל וונש: אני מצטערת שאני מעלה את זה שוב ושוב בצורה כזאת, אבל אני מקבלת מאות פניות כואבות.

מיכל וונש: ערכי מדינת ישראל מעודדת עלייה ואנשים פשוט אינם יודעים מה לעשות.

מיכל וונש: כפי שאמרתי, הורים שאינם זכאים להגיע לחתונת בנם, ילדים שאינם יכולים להגיע להלוויית אימם.

מיכל וונש: אנחנו מייצרים מצב שזאת המציאות שאנחנו חייבים להכיר בה.

מיכל וונש: לפני שנה התחלנו את הדיון הזה בוועדת העלייה והקליטה, אדוני היושב ראש.

מיכל וונש: מה לעשות?

מיכל וונש: שם, למרות שביקשנו חריג נפרד לעולים ואף הסכימו לכך ברשות האוכלוסין וההגירה, זה לא קרה כי יו"ר הוועדה חלה וזה לא בוצע.

מיכל וונש: הצלחנו כן להרחיב את התקנות.

מיכל וונש: אז ביקורים לחיילים בודדים, לבנות שירות, לעולים שיולדים בארץ ואינם זכאים לראות את ההורים שלהם.

מיכל וונש: עכשיו עברה שנה ואנחנו שנה לתוך אירוע שכנראה הוא מתמשך ואני לא יודעת לעוד כמה זמן.

מיכל וונש: לכן אני מבקשת לדעת, אדוני היושב-ראש, מתי הוועדה הזאת תדרוש יחס למציאות הזאת שבה אזרחי מדינת ישראל, לעומת מדינות אחרות בעולם שכבר הסדירו את הנושא של קרבה מדרגה ראשונה של הורים וילדים של אזרחים ותושבי קבע.

מיכל וונש: מתי אנחנו עומדים לבקש את הדרישה הזאת?

מיכל וונש: זאת שאלתי.

מיכל וונש: רבים מהם מחוסנים, רבים מהם מחוסנים בחיסון של פייזר.

מיכל וונש: אני מבינה שעוד לא הגענו להסדיר אל מול מדינות אחרות ועדיין יש לנו מציאות.

מיכל וונש: המציאות ממשיכה והנה אנחנו מסדירים כבר חופשות של אנשים.

מיכל וונש: אני שמחה באמת, שאזרחי מדינת ישראל שאבא ואמא והילדים שלהם שנמצאים בפתח-תקוה יוצאים לחופשה בפסח, אבל מי שאבא ואמא שלהם בניו-יורק, לא ראו אותם מעל שנה.

מיכל וונש: זה בלתי מתקבל על הדעת.

בועז טופורובסקי: בהחלט.

בועז טופורובסקי: גם לי יש פנייה של רופא מארצות הברית שמחוסן בפייזר שאבא של אשתו חי בישראל ולא נותנים להם להיכנס לארץ.

בועז טופורובסקי: היא אזרחית ישראל אבל הוא יהודי אבל לא אזרח.

בועז טופורובסקי: הוא רופא ומחוסן.

יעקב אשר: נותנים לה אבל לא נותנים לו.

יעקב אשר: שילה, אתה רוצה לענות?

שילה אדלר: לגבי העולים.

שילה אדלר: קודם כל צריך לדעת שזה עבר לרשות האוכלוסין.

שילה אדלר: מכיוון שאנחנו בוועדה המשותפת אני רק אגיד שאנחנו מאשרים פרטנית עולים.

שילה אדלר: רק אתמול אישרנו לעוד 142 עולים והעלייה ממשיכה.

שילה אדלר: כפי שמדינת ישראל יודעת לקלוט עלייה גם בתקופות קשות, קלטנו לפני שבוע 1,150 עולים וגם עכשיו ביום חמישי לקראת עלייה.

מיכל וונש: אחרי שהעולים עולים לארץ הם נהיים אזרחים ועדיין יש להם זכויות.

שילה אדלר: זה המתווה של הממשלה וזה ממשיך.

שילה אדלר: דבר שני.

שילה אדלר: כפי שהממשלה הנחתה, כך אנחנו פועלים.

שילה אדלר: התיעדוף הוא לאזרחי ישראל בגלל הבחירות.

שילה אדלר: כל אזרח ישראלי וכרגע 3,000 זה הקיבולת של הטיסות ולכן אנחנו רואים באופן מובהק שרוב הנכנסים לישראל הם אזרחים ישראלים שמגיעים לפה.

שילה אדלר: חלקם מממש את זכות הבחירה וחלקם איך שיפעלו לעשות אבל זה התיעדוף שלנו כוועדה.

שילה אדלר: כך גם הולכים לעשות.

שילה אדלר: לכן הזרים, ביניהם גם משפחות של העולים החדשים שלא יוכלו לבחור בבחירות, נשמח לקבל אותם ברגע שיינתן.

שילה אדלר: או שיעלו את הקיבולת, זאת אומרת יכולת ההכלה שלנו בנתב"ג ואחרי זה בבידודים ועם כל המשמעות של זה בצמידים שייכנסו לתוקף בעוד כשבוע.

שילה אדלר: ברגע שנוכל, אחרי הבחירות השמים ייפתחו.

שילה אדלר: כרגע התיעדוף בצורה ברורה הוא לישראלים על-מנת שיגיעו לממש את זכות הבחירה שלהם ב-23.3.

יעקב אשר: מדובר באותם מקרים שבהם מדובר על קרוב מדרגה ראשונה, במקרה של פטירה, לוויה או חתונה.

יעקב אשר: את המדיניות הבנתי.

יעקב אשר: אני לא בטוח שאני מסכים ואני גם יכול להבין את האילוצים וכרגע יש עדיפות לאזרחי ישראל בגלל הבחירות.

יעקב אשר: אנחנו עובדים גם לפי הכותרות והלחץ של התקשורת שכל פעם משנה את הכותרת שלה כשעושים כבר את התיקון.

יעקב אשר: אני שואל שאלה אחרת לפחות שנדע.

יעקב אשר: האם הוועדה דנה ומקבלת החלטות בדברים הומניטריים של אותן משפחות עולים?

יעקב אשר: צריך להבין שמשפחות העולים הרבה יותר פגיעות לעניין הזה כי הן עזבו ארץ מולדת, עזבו שם את הוריהם והפוך.

יעקב אשר: יכול להיות שחלילה מישהו חולה או נפטר.

יעקב אשר: האם בדברים האלה אתם מגלים את הרגישות המתאימה?

יעקב אשר: האם זה נמצא על שולחנכם, כן או לא?

שילה אדלר: השאלה היא לא אלי.

שילה אדלר: השאלה צריכה להיות לוועדת החריגים.

שילה אדלר: מה-7.3, לפי החלטת הממשלה, אני אחראי רק על יציאה מהארץ.

שילה אדלר: משרד הבריאות מקבל תיעדוף.

שילה אדלר: אם יש חולים שנזקקים להגיע לישראל הם עוברים על פני זרים או ישראלים.

שילה אדלר: ברגע שקיבלו אישור של ד"ר איריס לייטרסדורף הם רשאים להיכנס לישראל והם מקבלים אישור אוטומטי ולא מחכים להקצאות.

שילה אדלר: שאר השאלות רלוונטיות לאמנון שמואלי מרשות האוכלוסין.

שילה אדלר: הוא האחראי על כניסות זרים לישראל.

בועז טופורובסקי: שילה, יש לי מספר שאלות אליך.

בועז טופורובסקי: כיושב ראש ועדת החריגים ביקשתי לדעת כמה אנשים הגישו בקשות לחריגים?

בועז טופורובסקי: כמה אושרו.

בועז טופורובסקי: גם ביקשתי פילוח יישובים של האנשים שאושרו.

בועז טופורובסקי: אני אשמח שאקבל את זה בהקדם.

בועז טופורובסקי: אני יודע שזה הולך להצבעה מחר אבל האם אתם נערכים לכל הנושא של הצמידים האלקטרוניים.

בועז טופורובסקי: תן לנו איזו נקודת אור בתוך משנה למנכ"ל משרד התחבורה.

בועז טופורובסקי: דבר אחרון.

בועז טופורובסקי: אתמול טסתי לאילת מנתב"ג ולא בדקו לי תעודת מתחסן ולא שום דבר.

בועז טופורובסקי: עמדתי בתור לפני הכניסה לאוטובוס ולא היו שום הגבלות מרחק והמטוס היה מלא עד אפס מקום.

בועז טופורובסקי: אני מבין שזאת טיסת פנים.

בועז טופורובסקי: האם מבחינת

בועז טופורובסקי: כם הדבר הזה הוא בסדר וככה זה אמור להיראות?

שילה אדלר: קודם כל, אנחנו מפרסמים את הנתונים.

שילה אדלר: הגישו מעל 60,000 בקשות, 50 אחוז יציאה 50 אחוז כניסה.

שילה אדלר: כמובן אני מדבר עד ה-7.3 שבו שינינו סטטוס של הוועדה.

שילה אדלר: 60% בערך אושרו, 40% לא.

שילה אדלר: אין לנו פילוח לפי יישובים.

שילה אדלר: לא ביקשנו מאנשים להגיד איפה הם גרים וגם אין לנו יכולת טכנית לעשות את זה.

שילה אדלר: היית בנתב"ג אתמול וראית את השדה.

שילה אדלר: אגב, השדה מתחיל לחיות.

יעקב אשר: בועז, היו רק חרדים?

בועז טופורובסקי: חלילה, מה פתאום?

יעקב אשר: תעלה היום בערוץ 12 ותגיד את זה, תהיה גבר.

בועז טופורובסקי: אני אגיד.

בועז טופורובסקי: להיפך, אני מברך על הפתיחה.

יעקב אשר: כולם חרדים.

בועז טופורובסקי: אני אמרתי?

בועז טופורובסקי: מה אתה רוצה ממני?

יעקב אשר: לא אתה.

יעקב אשר: אני מנסה עכשיו להשתמש בך.

שילה אדלר: לוועדה אין שום קריטריון שקובע אם האדם חרדי או לא חרדי, יהודי, חילוני, ערבי.

שילה אדלר: זה גם לא מעניין אותנו.

שילה אדלר: מגיעים מכל הקצוות השונות בחברה הישראלית.

שילה אדלר: בוועדה יש 7 משרדי ממשלה, שולחן עגול גדול.

שילה אדלר: נפגשים כל יום.

שילה אדלר: הרגע סיימנו דיון נוסף.

שילה אדלר: בדרך-כלל הוא פרונטאלי ולפעמים הוא בזום ואנחנו דנים על הדברים האלה.

שילה אדלר: לגבי טיסת הפנים, אני אבדוק את זה.

שילה אדלר: זה לא אמור לקרות.

שילה אדלר: מי שאמור לבדוק את הדרכון הירוק זה חברות התעופה.

שילה אדלר: לפי התקנות שלנו, חברת התעופה היא זאת שבודקת.

שילה אדלר: אתם בטח שומעים סיפורים על אנשים בפרנקפורט או ביונייטד שלא מעלים אותם למטוס.

שילה אדלר: בסך-הכול זה קורה.

שילה אדלר: גם יש להם סנקציות בתקנות ובחוק שהם חייבים לעשות את זה.

שילה אדלר: אם זה לא קרה, זאת תקלה נקודתית.

שילה אדלר: אני מקבל את ההערה שלך ואנחנו נבדוק מה קורה בטיסות הפנים.

שילה אדלר: באמת היינו מכוונים יותר לטיסות חוץ.

שילה אדלר: מקבל את ההערה ונעשה בדיקה בעניין הזה.

בועז טופורובסקי: מעולה.

בועז טופורובסקי: עם הצמידים יהיה לכם פתרון טוב?

שילה אדלר: כן.

שילה אדלר: עשינו פיילוט הייתי בפיילוט ואני חושב שגם ראיתם אותו.

שילה אדלר: קודם כל, הדבר המשמח שיש אחוזי ביקוש גבוהים.

שילה אדלר: זה כמובן היה חלופה למלונית אז בהקשר הזה כולם מעדיפים את הצמידים.

שילה אדלר: אנחנו כשדה ערוכים.

שילה אדלר: השדה אחד השדות היפים והגדולים בעולם.

שילה אדלר: יש לנו חללים גדולים להכיל את הדבר הזה.

שילה אדלר: האתגר הגדול הוא החברות שיספקו כמובן.

שילה אדלר: אנחנו נתנה את זה ברישום מקדים.

שילה אדלר: ככל שהרישום יהיה בהכנת כרטיס הטיסה דרך חברות התעופה אז גם כרטיס האשראי, גם יהיה להם שם את הערבות ואת הפרטים.

שילה אדלר: נחסוך תורים בנתב"ג.

שילה אדלר: הבן אדם יירד, רק יקבל את ההצמדה ואת ההתאמה לטלפון וייסע הביתה בצורה ישירה ויהיה בתהליך של בידוד ביתי וצמיד דיגיטאלי.

גור בליי: שאלה לגבי הנושא של הבדיקות בשדה התעופה.

גור בליי: בעצם, מבחינת הקיבולת בנתב"ג, אתם יכולים לאפשר בדיקות ליותר מ-3,000 ליום.

גור בליי: המגבלה הזאת היא לא מגבלה שנובעת מצוואר בקבוק של בדיקות.

גור בליי: אמרת שאפילו היה מקרה שאפילו 600-700 נקלטו בשעה שעתיים.

גור בליי: יכול להיות שיש שיקולים אחרים בריאותיים אבל מבחינת היכולת הלוגיסטית של לקלוט בנתב"ג יותר מ-3,000 ולבצע לכולם בדיקות, זה אפשרי מבחינה לוגיסטית?

שילה אדלר: אנחנו עוד לא הגענו ל-3,000.

שילה אדלר: אנחנו עושים הדרגה השבוע בדיוק כדי להיות בדבר הזה.

שילה אדלר: הגענו לפיק הכי גדול שהיה אתמול אחרי צהריים.

שילה אדלר: אנחנו כל יום עולים בקרוב ל-500.

שילה אדלר: יום חמישי, שזה עוד יומיים, נגיע ל-3,000.

שילה אדלר: אני מוכן לתת דוח לוועדה לראות את זה עבד ואתם מוזמנים לראות את זה פיזית.

שילה אדלר: אני מקווה מאוד שנעשה את זה טוב.

שילה אדלר: אם נוכל לגדול, נגדל.

שילה אדלר: בסוף ישראלים רוצים להגיע לפה להצביע.

שילה אדלר: כמובן, במקביל, ישראלים אחרים ירצו לצאת.

שילה אדלר: אם זה יהיה אפשרי יותר, זה הממשלה תחליט.

יעקב אשר: שילה, תודה רבה.

יעקב אשר: נמצאת איתנו אירית וייסבלום מרשות האוכלוסין.

יעקב אשר: אני רוצה את התייחסותך לנושאים שעלו כאן על-ידי חברי הכנסת.

עירית ויסבלום: בהמשך לדבריו של המשנה למנכ"ל משרד התחבורה, באמת התיקון שאנחנו מדברים עליו הוא תיקון התקנות מה-7.3.

עירית ויסבלום: התיקון המשמעותי בכל הקשור לכניסת זרים, שוועדת החריגים שפועלת בחודש האחרון כבר לא עוסקת בכניסת זרים.

עירית ויסבלום: מה שמטפל עכשיו בכניסת זרים לישראל זאת ועדה שנמצאת בתוך רשות האוכלוסין, ועדת היתרים.

עירית ויסבלום: זה גם בהתאם לתקנות שהתבססו על החלטת ממשלה.

עירית ויסבלום: פרסמנו אתמול באתר שלנו נוהל שקובע את הקריטריונים.

עירית ויסבלום: זה קריטריונים שבסך הכול מאוד דומים לקריטריונים שהיו קודם לכן בתקנות כשהקריטריון שמאפשר כניסה לצרכים חיוניים ולצרכים הומניטאריים הוא קריטריון שעדיין קיים שם.

עירית ויסבלום: דרכו אפשר לתת מענה לכל מיני מקרים שבהם עולה צורך הומניטארי.

עירית ויסבלום: אני רק אומר ואני מחזקת בזה את הדברים שאמר לפני שילה, שבאמת התיעדוף שהוחלט עליו – מכיוון שהכניסות מוגבלות לאור המכסה שקבעה הממשלה, כמובן שהתיעדוף צריך להיות לטובת הישראלים שצריכים לחזור לצורך הצבעה בבחירות ולצורך חג הפסח.

עירית ויסבלום: לכן מבחינתנו, האישור לגבי כניסת זרים בתקופה הזאת יינתן במשורה.

עירית ויסבלום: זה תחת קריטריונים אבל עדיין במשורה כדי לאפשר ליותר ישראלים לחזור לקראת הבחירות.

עירית ויסבלום: לצורך העניין הזה יש טיסות שהן מוחרגות מהמכסה ולכן אין הבעיה לאפשר להם להיכנס במסגרת המכסות וזה הנושא של עולים חדשים, של ספורטאים ועובדים זרים חיוניים.

עירית ויסבלום: הם לא מתחרים בכניסות של הישראלים.

מיכל וונש: שיוסיפו לזה קריטריון של דרגה ראשונה.

יעקב אשר: מיכל, יש לי עוד נושאים.

עירית ויסבלום: הבקשות של הזרים מוגשות אלינו ואנחנו נותנים את ההחלטות.

עירית ויסבלום: אמנון עומד ברשות ועדה שנקראת ועדת היתרים והטיפול יתחיל אצלנו.

יעקב אשר: איזה טיפול?

יעקב אשר: על מה?

עירית ויסבלום: בקשות לכניסת זרים לישראל.

יעקב אשר: שאלתי קודם לגבי אותה ועדה שאמורה לבחון מקרים מיוחדים לגבי זרים.

יעקב אשר: אני מקבל את התיעדוף שאתם אומרים כרגע בגלל הבחירות.

יעקב אשר: למשל, יש מקרה על זוג מארצות הברית שהאישה ישראלית רוצה לחזור לארץ כי אביה נמצא על ערש דווי לטענתה והיא הביאה אישורים רפואיים.

יעקב אשר: מונעים מבעלה שהוא לא אזרח להגיע איתה.

יעקב אשר: השאלה האם יש פה שיקול דעת שאתם מפעילים?

יעקב אשר: במקרה האזרח הזה שהוא במקרה בעלה הוא רופא והוא גם מחוסן בשני חיסונים של פייזר.

יעקב אשר: קודם הבנו את הבעייתיות שיש מבחינת משרד הבריאות בעניין הזה.

יעקב אשר: השאלה, האם שיקול דעת כזה הוא בשיקול דעתכם, כן או לא?

יעקב אשר: אם זה, למשל, הורים שמגיעים לחתונה של בנם שמתחתן עם אזרחית ישראל, או אישה ישראלית שרוצה שבעלה יבוא איתה לסעוד את אביה שנמצא על ערש דווי.

יעקב אשר: האם יש שיקול דעת והאם הוא מופעל?

עירית ויסבלום: כמובן שיש את שיקול הדעת.

עירית ויסבלום: אני לא מכירה את המקרה הספציפי שמדובר עליו כרגע.

עירית ויסבלום: יש בוועדה שלושה חברים, יש את נציג רשות האוכלוסין, יש נציג של משרד החוץ ונציג של משרד הבריאות.

עירית ויסבלום: לכן שיקול הדעת נעשה באופן שהוא משותף לשלושת הנציגים.

עירית ויסבלום: אם יש את ההיבטים הבריאותיים, אנחנו יודעים שהמדינה כרגע לא מתייחסת לאנשים שחוסנו בחוץ לארץ, אבל השיקול ההומניטארי הוא בהחלט אחד מהקריטריונים והוועדה יכולה לשקול אותו ולתת החלטה בהתאם לעניין ולנסיבות.

עירית ויסבלום: כמובן ההתייחסות הכוללת היא לזה שרוב הנכנסים צריכים להיות אזרחים ישראלים.

יעקב אשר: הנקודה היא, מהסיפור הזה כדוגמא הוא, שזה נכון שיש לכם ועדה שאמורה לתת תשובות הומניטאריות לאותו אדם שהוא לא אזרח.

יעקב אשר: פה העניין ההומניטארי היא של אשתו של אותו אדם שהוא לא אזרח.

יעקב אשר: האם שיקול הדעת מורחב גם בדבר כזה, שמבינים שאם אזרחית ישראלית רוצה לחזור לסעוד את אביה ובעלה שאיתו היא גרה בחו"ל רוצה ללוות אותה, האם שיקול הדעת יכול להגיע גם לזה מבחינת סמכויות הוועדה?

עירית ויסבלום: סמכויות הוועדה אינן מוגבלות לשיקול ההומניטארי.

עירית ויסבלום: השיקול נעשה בהתאם לנסיבות, בהתאם למקרה, בהתאם למספרים של הבקשות של הזרים - - - יש ועדה שמטפלת בכל הקריטריונים שפורסמו באתר וביניהם קריטריון הומניטארי שהוא אינו מוגבל.

עירית ויסבלום: זה נעשה בשים לב למקרה, לנסיבות וליחס לשאר הבקשות ולדחיפות בין הבקשות.

מיכל וונש: היות ואמרתי כבר שזה כבר לא בעלייה וקליטה וזה לא היה ראוי מעולם שזה יהיה בעלייה בקליטה כיוון שצריך לייצר סעיף נפרד לקרובים מדרגה ראשונה.

מיכל וונש: כך נהגו בכל מדינות העולם.

מיכל וונש: אני יכולה להעביר את הדוגמאות לכך.

מיכל וונש: משפחות מדרגה ראשונה, לא לסעיף הסל ההומניטארי, כי תמיד הם יעמדו בתור עם עוד 100 מקרים הומניטאריים וכן יש או אין שיקול דעת.

מיכל וונש: אני שוב אומר את זה.

מיכל וונש: מדובר במשפחה מדרגה ראשונה, הורים וילדים.

מיכל וונש: כמובן זה צריך להיות עם כל הוראות משרד הבריאות, וכשידעו לאשר את פייזר מחו"ל אז ידעו לאשר וכשלא ידעו, אז יעשו בדיקות סרולוגיות בשדה, הכול בסדר.

מיכל וונש: אבל העובדה שמדינת ישראל היא מדינה מעודדת עלייה, מדינה שכולנו בה עולים, כל אחד מזמן אחר, איננה יודעת להחיל את האירוע הזה ואיך זה משפיע על עולים כל יום, שעה שעה, בזה שהם לא נחשבים לסעיף שהוא נפרד.

מיכל וונש: כל מי שעלה השאיר הורים או ילדים מאחור.

מיכל וונש: אי-אפשר להתעלם מהדבר הזה.

מיכל וונש: אנחנו שנה בתוך אירוע ועדיין אין סעיף נפרד שאומר שמשפחה מדרגה ראשונה תיכנס לתוך שיקולים אחרים מוועדה הומניטארית ומוועדת הסל והיא כן מתועדפת מעל ספורטאים ועובדים, עם כל הכבוד.

מיכל וונש: באמת, אני לא מקבלת את התשובה הזאת.

מיכל וונש: אני לא יודעת למה הוועדה הזאת צריכה לקבל את הטיעון הזה.

מיכל וונש: אני מאוד מבקשת ממך, אדוני היושב-ראש, שזה יהיה משהו שכן כוועדה אנחנו דורשים אותו מרשות האוכלוסין.

מיכל וונש: לייצר את החריג הזה שצריך היה לייצר אותו לפני שנה.

יעקב אשר: מה שקרוב מדרגה ראשונה יוחרג?

יעקב אשר: את אומרת אוטומטית.

מיכל וונש: חס וחלילה, הם יחליטו באיזה תנאים.

יעקב אשר: התנאים זה הומניטארי.

יעקב אשר: לכן ברגע שאני בודק עם היועצת המשפטית והיא אומרת שההומניטארי לא מוגבל וזה שיקול דעת.

יעקב אשר: אני יכול לדחוף את השיקול דעת של מקבלי ההחלטות.

יעקב אשר: תמיד נופלים הרבה דברים על הפקיד.

יעקב אשר: אבל אם זה לא מוגבל ואין הגבלה במקרה שאנחנו הבאנו וצריך להפעיל שיקול דעת, זה אומר שאדם שהוא עולה חדש, זה לא באופן אוטומטי שכל המשפחה שלו מדרגה ראשונה שנשארה לגור שם יכולה לבוא מתי שהיא רוצה.

יעקב אשר: אבל אם אומרים שהמשפחה רוצה להיות בפסח, אז אני חושב שזה שווה פנייה לוועדה וגם ביקורת שלנו לבדוק.

יעקב אשר: אם דברים כאלה נענו בשלילה, גם התערבות שלנו בצורה כזאת או אחרת.

יעקב אשר: אגב, זה מה שאנחנו גם עושים ולא אכפת לי לעזור בעניין הזה.

יעקב אשר: זה לא משהו אוטומטי.

מיכל וונש: אני לא חיה בפלנטה אחרת.

מיכל וונש: כמובן שזה בכפוף לכל התנאים שיחליטו עליהם.

מיכל וונש: אבל אני אומרת שככל שיהיה סעיף נפרד הוא לא יכניס אותם לתוך סעיף הסל שבו הם עומדים בתור עם עוד 3,000 מקרים הומניטאריים.

מיכל וונש: וועדת החריגים של תנאים הומניטאריים מסתכלת עליהם באותם עיניים בדיוק והיא לא מפרידה.

יעקב אשר: עירית, מה הממוצע של בקשות הומניטאריות של כאלה שהם אינם אזרחים?

עירית ויסבלום: אני יכולה לומר שהתחלנו לקבל את הבקשות ביום ראשון.

עירית ויסבלום: היו 1,028 בקשות בסך-הכול.

עירית ויסבלום: בתשובה לשאלות שנשאלו קודם, אתמול, למשל, מהנתונים שקיבלנו, אושרו 9 בקשות הומניטאריות לעומת 25 בקשות של בני זוג ומשפחות מפוצלות.

עירית ויסבלום: כלומר, אפשר לראות שנעשה שיקול דעת באופן מיוחד בנפרד לגבי הנושא של משפחות, בני זוג, מהטעמים עליהם דיברה חברת הכנסת קודם לכן.

עירית ויסבלום: לגבי ספורטאים ועולים חדשים, כמו שאמרתי, הם מופרדים מהמכסה.

עירית ויסבלום: הם לא באים בתחרות מכיוון שהם על טיסות נפרדות והם לא במכסה של 3,000.

יעקב אשר: לגבי נושא של כניסה של מטפלים סיעודיים זרים.

יעקב אשר: קודם כל, טוב שהממשלה החריגה את זה.

יעקב אשר: יש הרבה מאוד בקשות בעניין הזה.

יעקב אשר: אני מכיר פנייה של משפחה של זוג עיוורים שיש להם תינוק והם ממתינים כבר כמה חודשים לעובדים ייעודיים בעניין הזה.

יעקב אשר: אז אני מבין שיש בעיות לגבי איך יהיה הבידוד.

יעקב אשר: אפשר לחייב את החברות והחברות מסכימות לקחת את אותם עובדים ולשים אותם במלוניות על חשבונם.

יעקב אשר: אבל לא לכל העובדים הללו יש ויזה לאירופה ולטיסות שקיימות היום.

יעקב אשר: המדיניות כלפי עובדים זרים זה לפתחו של משרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה.

יעקב אשר: למה לא לאפשר טיסות ייעודיות מהמקומות הללו אחת לכמה זמן.

יעקב אשר: שידעו שיש טיסת חילוץ.

יעקב אשר: לא כולם יודעים להגיע לאירופה.

יעקב אשר: יש צורך וזה יהיה חילוץ לאותם אנשים שצריכים אותם פה בארץ.

יעקב אשר: אני מבין שיש ביקוש למטפלים הללו.

יעקב אשר: השאלה האם אתם לא יכולים ליזום אחת לשבוע או שבועיים, טיסה של עובדים זרים בתחום הסיעוד בלבד כמובן כדי למנוע את הפארסה הזאת?

יעקב אשר: הם יבואו באופן מאורגן, ילכו לבתי מלון על חשבונם או על חשבון החברות שמביאים אותם ולאחר מכן יצאו לעזור לאותם מסכנים שמחכים להם.

מיכל וונש: אז לגבי עובדים אנחנו בסדר ולגבי ילדים לא.

מיכל וונש: מקסים.

עירית ויסבלום: לא אנחנו קובעים את היעדים של הטיסות.

עירית ויסבלום: אנחנו יכולים לאשר את ההגעה של עובדים זרים ככל שהם - - -

יעקב אשר: עירית, זאת תשובה פורמלית מה שאת עונה לי.

יעקב אשר: אף אחד לא יישב במשרד התחבורה ויחשוב על טיסות מנפאל.

יעקב אשר: זה צריך לבוא מהאחריות של אותם אלה שאחראים על הבאת עובדים זרים.

יעקב אשר: המדינה קבעה ואף החריגה אבל צריך גם להסתכל על המהות.

יעקב אשר: לכן אני חושב שאתם צריכים להעלות את הנושא הזה.

יעקב אשר: אתם, דווקא בתפקיד הזה, שמאשרים את העובדים הסיעודיים.

יעקב אשר: צריכים למצוא איזה פתרון ולהעלות את זה בפני משרד התחבורה.

יעקב אשר: אני בטוח שמשרד התחבורה לא יסרב לטיסת חילוץ.

יעקב אשר: זאת לא טיסה של יעד חדש למטיילים.

עירית ויסבלום: אבל ישנן טיסות ייעודיות לעובדים זרים כרגע.

עירית ויסבלום: אני יכולה להפנות את השאלה באופן ספציפי לגבי העובדים הסיעודיים אצל גורמי המקצוע והם יכולים לבחון את זה.

יעקב אשר: אז אני מבקש מאוד.

יעקב אשר: אני גם אדבר על זה עם אמנון.

יעקב אשר: הוא היה בזום ויצא לישיבה.

יעקב אשר: אני מבקש את הדבר הזה כי אפשר לפתור אותו בצורה טובה יותר ולהביא עובדים במהירות.

יעקב אשר: אני אומר לך, יש מקרים פשוט קורעי לב.

יעקב אשר: אנשים מחכים ולא יכולים לתפקד ביום יום.

יעקב אשר: זה לא נפשי.

עירית ויסבלום: מדובר כאן על מדינות מסוימות שזה משהו קונקרטי שנדרש כרגע.

יעקב אשר: תראי, עובדים זרים מגיעות בדרך-כלל ממדינות מסוימות, הם לא מגיעים מרחבי אירופה.

יעקב אשר: צריך לראות לפי הבקשות.

יעקב אשר: יכול להיות ששבוע אחד תעשו חילוץ מנאפל ושבוע אחר מהפיליפינים.

יעקב אשר: זה יהיה יותר נכון.

יעקב אשר: זה סוג של אוכלוסייה שלא בטוח שיש להם דרכון לאירופה כדי להגיע לאותן טיסות שאנחנו כן נותנים.

יעקב אשר: אני גם לא מסתכל על זה בתור מדיניות הטיסות של מדינת ישראל.

יעקב אשר: אני מדבר על זה שזאת האחריות שלנו על הנכים, הקשישים ועל אנשים שלא מסוגלים לחיות בלי העובדים האלה.

יעקב אשר: יושבים ומחכים.

יעקב אשר: אני בטוח שאצלכם במנהל האוכלוסין מגיעות הרבה תלונות על כך שמחכים לאישורים ומחכים לאישורים.

יעקב אשר: גם אם אתם מאשרים למישהו, אין לי ספק שיש דיליי בין מספר האישורים למספר העובדים שנמצאים פה בארץ.

יעקב אשר: במיוחד אחרי שחלק מהעובדים - - -

עירית ויסבלום: אם יש תלונות אני מניחה שהן מטופלות.

יעקב אשר: אני מבקש מאוד שתיעשה על זה עבודת מטה מהירה וזריזה ותחשבו על הרעיון הזה.

יעקב אשר: אנחנו כוועדה לא רק מבקרים ועוקבים אלא אנחנו גם נותנים רעיונות לפעמים.

יעקב אשר: זה כמו שהיו לנו עכשיו 300 אזרחים תקועים במקום חשוך.

יעקב אשר: כמו שעשינו את זה פעם.

מיכל וונש: זה היה פעם.

יעקב אשר: המדינה עשתה את זה.

יעקב אשר: אני מתייחס לאותם עובדים שצריכים להביא לפה כסוג אוכלוסייה של עובדים חיוניים.

יעקב אשר: אני חייב לעשות מעשה כדי להביא אותם ולא לתת להם להשתלב בתנועת השמים הפתוחים למחצה כרגע.

קריאה: יכול להיות שלרשות שדות התעופה יש יותר מידע.

קריאה: הם יודעים איזה טיסות מתוכננות.

יעקב אשר: לא, זה לא קשור.

יעקב אשר: זה לא יגיע מרשות שדות התעופה.

יעקב אשר: אני אגיד לך למה?

יעקב אשר: כי אני לא חושב שמדינת ישראל הולכת לעודד עכשיו נסיעות מכאן לפיליפינים וחזור כי אנשים רוצים לטייל.

יעקב אשר: אני לא חושב שהם מעודדים למקומות הללו.

יעקב אשר: אלה מקומות שמגיעים מהם עובדים חיוניים למדינת ישראל.

קריאה: יכול להיות שיש להם מידע על הטיסות שמתוכננות.

קריאה: הם יודעים איזה טיסות מתוכננות לעובדים זרים.

קריאה: יכול להיות שיש להם מידע.

יעקב אשר: מישהו מרשות שדות התעופה נמצא איתנו?

יעקב אשר: אני רואה שלא.

יעקב אשר: בכל מקרה, אני אבקש מהיועצת המשפטית של רשות האוכלוסין שתעבירי את הדברים למי שצריך.

יעקב אשר: תעשו על זה עבודה ואני גם אעקוב אחרי העניין הזה.

יעקב אשר: גם נעקוב אחרי מקרים סביב ההומניטארי אבל עם הפעלת שכל ישר.

יעקב אשר: שכל ישר זה אומר גם שאם בן הזוג הוא לא בדיוק באותו מעמד כמו בת הזוג, אבל מה לעשות שהם חיים יחד וההורים שלה הם חמים של בעלה.

יעקב אשר: אפשר לעשות שיקול דעת בעניין הזה ואף אחד לא ייתן ביקורת על החלטות נכונות וחכמות עם שיקול דעת.

יעקב אשר: אני מודה לך מאוד, תודה רבה.

עירית ויסבלום: שלחתי שאלה לראש האגף שמטפל בעניין הזה.

עירית ויסבלום: היא אמרה שהרעיון הועלה והוא נבחן כרגע.

יעקב אשר: אני אשמח מאוד שהוא ייבחן מהר ויבוצע מהר.

יעקב אשר: אתם צריכים להתייחס לזה כעובדים חיוניים שנתקעו מעבר לים ולא כחלק מהטרפיק הכללי שיש כרגע בשדה.

יעקב אשר: תעבירי גם את הדברים שדיברנו בנושא הקודם על-ידי חברת הכנסת וונש והתוספות שלנו בעניין הזה.

יעקב אשר: באמת אני חושב שאנחנו כוועדה מצפים שהשיקול הדעת ההומניטארית צריכה להיות לא רחבה סתם אבל חכמה.

יעקב אשר: כמובן שצריך גם התייחסות.

יעקב אשר: הרי יודעים מי הם עולים חדשים או לא.

יעקב אשר: אם הם עולים שלא נמצאים הרבה זמן בארץ ויודעים שיש להם בן או בת שנשארו במולדת שלהם או הפוך, צריך גם פה להפעיל שיקול דעת.

יעקב אשר: זה לא געגוע רגיל של כל בן אדם לילדיו אלא בגלל היותם עולים חדשים ולכן צריך להתחשב.

יעקב אשר: שוב, להפעיל שיקול דעת.

יעקב אשר: תודה.

גור בליי: בסופו של דבר, ברור שכרגע ההגדלה והאינטרס המשמעותי ביותר זה גם לממש את הזכות של כל ישראלי להיכנס כאזרח וגם את הזכות לבחור שהיא זכות לחוק יסוד הכנסת לפחות עד ה-23.3.

יעקב אשר: אני אוסיף פנייה אישית, אנא, בואו להצביע.

מיכל וונש: אבל גור - - -

יעקב אשר: מיכל, מיכל, נגמר.

יעקב אשר: מיכל, די, זה לא ייגמר לעולם.

מיכל וונש: אבל משפחה מדרגה ראשונה של אזרחים ותושבי קבע זאת הדרך היחידה.

מיכל וונש: כל עוד זה יהיה המקרים ההומניטאריים אנחנו לא נגיע לסוף של הדבר הזה.

יעקב אשר: אני רוצה לומר לך דבר אחד ותעשי שיעורי בית.

יעקב אשר: הדבר שאת מדברת עליו, זה לא בדיוק חלק מהסמכות שלנו.

יעקב אשר: אנחנו עושים את זה כי אנחנו רוצים לעשות את זה.

גור בליי: כרגע התקנות זה בחוק הכניסה לישראל - - -

יעקב אשר: מיכל, כל דבר צריך להיות במידה.

יעקב אשר: אני אומר את זה גם לחבריי מהמפלגה שלי.

יעקב אשר: אנחנו חיים לא בעולם שכולו טוב, לצערי הרב.

יעקב אשר: אנחנו מנסים לעשות טוב.

יעקב אשר: צריך לעשות את זה במתינות, בעקשנות.

יעקב אשר: רשות דיבור לעורך-דין שמייצג אזרחים, עורך דין מנסנו.

עידן מנסנו: שלום לכולם.

עידן מנסנו: אני לא עורך-דין אבל אני פונה אליכם כי אני פעיל במאבק לפתיחת השמים ואני מייצג פה קבוצה של אלפי אם לא עשרות אלפי אנשים שאני מדבר כרגע בשמם.

עידן מנסנו: אני מעוניין לדבר על המתווה החדש שנכנס לתוקף בתחילת השבוע.

עידן מנסנו: אני רוצה להציג את הכשלים ואת הבעיות שאנחנו רואים בו.

עידן מנסנו: כמו שאמרת, השמים של ישראל נפתחו למחצה ובעיניי הם לא נפתחו כמעט בכלל.

עידן מנסנו: יש בעצם את העניין שבוטלה ועדת החריגים לכניסה וליציאה לחלק מהאנשים והוסיפו שלושה יעדים בעולם שניתן לטוס אליהם או לטוס דרכם.

עידן מנסנו: אבל בפועל, במציאות, בשטח, אנשים תקועים בארץ ובחו"ל ולא יכולים להגיע ואני חייב הסבר גם למה.

עידן מנסנו: קודם כל, יש לנו את העניין של היעדים שנבחרו.

עידן מנסנו: מי שרוצה באמת להגיע ארצה כדי להצביע בבחירות צריך כרגע לעבור סוג של תלאות כדי להיכנס למדינה.

עידן מנסנו: למשל, אדם שגר ברומא, או מישהו שנמצאת בקורפו, צריך בעצם לעשות סוג של מסע.

עידן מנסנו: להגיע לפרנקפורט או לקייב, לחכות שם לטיסה הבאה שלו ומשם להיכנס לישראל.

עידן מנסנו: כמובן צריך לעמוד במכסה של הכמות של הנוסעים שכרגע עומדת על 1,000.

עידן מנסנו: הבנתי שהיא עלתה ל-3,000 אבל בפועל כמות הטיסות היא כל-כך מצומצמת שאותו בן אדם שרוצה להגיע צריך להיות במזל גדול כדי לתפוס מקום.

עידן מנסנו: אני לא רוצה לדבר על מחירים אבל כיוון אחד לפה או לצאת מכאן הוא באזור ה-1,000 יורו מאירופה מיעדים כמו בולגריה או יוון.

עידן מנסנו: זאת בעיה ממש גדולה.

עידן מנסנו: דבר נוסף שהוא יותר משמעותי בעיניי זאת אי היכולת לתכנן בכלל.

עידן מנסנו: אנשים אפילו לא יודעים מתי יש טיסות ואיך.

עידן מנסנו: משרד התחבורה הוא היחיד ששולט בלוח הטיסות והוא מציג אותן כשבוע אחד קדימה.

עידן מנסנו: מקבלים הודעה כמה ימים מראש מתי יש טיסות ובעצם לפי זה אולי אפשר למצוא מקום וזה ממש נדיר למצוא מקום.

עידן מנסנו: שוב, אני מדבר איתך על אלפים שתקועים.

עידן מנסנו: אתם מדברים פה על הגעה לבחירות.

עידן מנסנו: מי שרוצה להגיע בבחירות, כנראה צריך להיות סופר עשיר כדי שתהיה לו הזכות הדמוקרטית להגיע הנה, אם הוא לא נמצא בחמשת היעדים שדובר עליהם וגם משם המחירים הם פשוט מרקיעי שחקים ולא סבירים בעליל.

עידן מנסנו: יש פה עוד אלמנט.

עידן מנסנו: אתם אמנם נותנים למחוסנים ומחלימים לצאת אבל אין טיסות.

עידן מנסנו: יש חמישה יעדים ומי שצריך להגיע ליעדים אחרים לא יכול להגיע.

עידן מנסנו: אם כן, אז הוא עובר מסע לא סביר בעיניי.

עידן מנסנו: שוב, לא ניתן לתכנן נסיעות של הלוך ושוב כי אין ניוד טיסות ליותר משבוע קדימה.

עידן מנסנו: איך אפשר לעבוד ככה אנחנו לא מצליחים להבין.

עידן מנסנו: אנחנו לא מבינים דבר נוסף.

עידן מנסנו: למה אתם לא נותנים קנסות הרבה יותר משמעותיים על מפרי בידוד שנכנסים הנה.

עידן מנסנו: בשיטה כזאת נוכל להפעיל פתיחת שמים לכלל היעדים כמו שהיה בכל העולם ומתנהל כרגע בעולם.

עידן מנסנו: הרי העולם טס ורק בישראל לא טסים.

עידן מנסנו: העולם טס וחי לצד הקורונה ופה לא.

עידן מנסנו: אני פשוט לא מבין את זה.

עידן מנסנו: יש לנו 5 מיליון מחוסנים ומחלימים שלצורך העניין כלואים באיזה מתווה בעייתי ולא רואים פתרון.

עידן מנסנו: כרגע זה עד ה-20 לחודש.

עידן מנסנו: אף אחד לא יודע מה קורה אחרי.

עידן מנסנו: אף אחד לא יודע אם אחר-כך הממשלה פתאום תסגור את השמים כי יש לה כרגע חוק שמאפשר את זה.

עידן מנסנו: שוב, אי-אפשר לתכנן שום דבר.

עידן מנסנו: יכלו לעבוד על פתרון טכנולוגי.

עידן מנסנו: מאז שסגרו את נתב"ג עבר חודש וחצי, זה היה באמצע ינואר.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: לגבי מה שאמרת בסיפה, אני מקווה שהנושא של הצמידים האלקטרונים והאפליקציות השונות, שאני מקווה שנוכל להתקדם איתן בזמן הקרוב, יהיו איזה משהו הגנתי שיוכל לתת אפשרות למקבלי ההחלטות לפתוח יותר.

גור בליי: האם בראיית הממשלה המגבלה של ה-3,000 והמגבלה של היעדים נותנת את המענה הראוי להגשמת הזכות החוקתית של ישראלים לבוא ולהצביע עד ה-23.3?

גור בליי: שמעתי בין השורות קודם שיכול להיות שמבחינת קיבולת של בדיקות אפשר לאפשר יותר מ-3,000 בדיקות ביממה.

גור בליי: האם הנושא של הגבלת היעדים והגבלת המספרים לא תמנע בפועל מהרבה מאוד ישראלים שירצו בכך לבוא ולהצביע?

גור בליי: זאת פגיעה קשה בזכותם החוקתית.

יעקב אשר: מי מתכוון לענות, למרות שזה לא החלק שלנו?

גור בליי: זה הכול קשור.

קריאה: הייתי בישיבות הפנימיות.

קריאה: אני מבין שהמגבלות נקבעו בגלל מגבלה תפעולית של בדיקות.

קריאה: יש שאלה נוספת שצריך לשאול.

קריאה: האם ההיצע מספיק?

קריאה: הבנתי ביום שישי שלא ממלאים את המכסה.

קריאה: זאת שאלה שצריך לברר.

גור בליי: אולי זה בגלל היעדים המוגבלים.

קריאה: יגיעו למכסה של ה-3,000 ואז אפשר יהיה לעשות הערכת מצב.

יעקב אשר: אתה יכול לשאול שאלה יותר חזקה.

יעקב אשר: למה לא פותחים עוד יעדים כדי לתת אפשרות לכולם להגיע?

גור בליי: זה שתי שאלות.

גור בליי: זה שדות התעופה שמהם מגיעים וזה המספרים.

גור בליי: זה שילוב של שני הדברים.

קריאה: לגבי היעדים זה שיקול של רשות שדות התעופה שהיא יכולה לנהל את האירוע הזה עם מספר מסוים של שדות תעופה.

קריאה: את השאלה הזאת צריך לשאול את רשות שדות התעופה, למה הם חייבים לנהל את זה עם מספר מוגבל של יעדים.

יעקב אשר: אדוני היועץ המשפטי, אפשר לעבור להקראה?

גור בליי: אז הדבר הזה ייבחן רק כשתגיעו ל-3,000?

גור בליי: יש כוונה לבחון את זה מחדש כי כרגע התקנות הן עד ה-20.3.

קריאה: אני לא יודע על איזה מועד בחינה מסוים.

גאל אזריאל: אנחנו עובדים כל יום על הנתונים של מי שמגיע לארץ, כמה אנשים מגיעים ומה התפוסה של המטוסים והאם הם מלאים.

גאל אזריאל: אנחנו עוקבים לראות האם יש צורך בהעלאת המכסה.

גור בליי: היתה טענה שאיסטנבול, שהוא אחד משדות התעופה הכי משמעותיים הוא לא מופיע ביעדים שאליהם מגיעים מטוסים.

גאל אזריאל: נשוחח על זה עם רשות שדות התעופה ונבדוק.

גאל אזריאל: בינתיים בכל זאת יש הגדלה של היעדים, הגדלה של המכסה.

גאל אזריאל: כמובן שמבחינת משרד המשפטים הכוונה היא להחזיר כמה שיותר אזרחים, כמה שיותר מהר, גם כדי לממש את הזכות להצביע וגם בגלל שיש להם זכות להגיע.

יעקב אשר: אנחנו נמשיך לעקוב ואנחנו מבקשים שגם אתם תעקבו כי זה התפקיד שלכם כמשרד המשפטים.

גאל אזריאל: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

יעקב אשר: אני רק מחזק.

יעקב אשר: אפשר להקריא?

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה)(תיקון מס' 4), התשפ"א - 2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 7א(א)(1), ו- 23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף – 2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 1 בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה) התשפ"א – 2021 (להלן- התקנות העיקריות), בתקנה 1-

חריגים" יבוא: ""מחלים"- כהגדרתו בצו בידוד בית";

ימי" יבוא: ""צו בידוד בית"- בצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"ף-2020 ";

צוות", יבוא: ""תעודת מחלים או מחוסן" – כמשמעותם בצו בידוד בית".

צוות", יבוא: תיקון תקנה 2 בתקנה 2 לתקנות העיקריות- האמור בה יסומן (א) ובה- אחרי "לא יצא אדם מישראל" יבוא "דרך מעבר טאבה ולא ייצא אדם דרך תחנת גבול אחרת";

אחד מאלה: אזרח ישראלי ואינו תושב קבע.

אחד מאלה: בפסקה (2) במקום "הוא" יבוא "פסקה (2ב) לא חלה עליו והוא ";

אחרי פסקה  יבוא: "(2ב) הוא מחלים והציג תעודת מחלים או מחוסן בתוקף לפי דרישה של גורם מוסמך בתחנת הגבול";

משנה יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), תתאפשר יציאה דרך תחנת גבול "מעבר טאבה" בשל צורך הומניטרי חריג או צורך חיוני חריג באישור וועדת חריגים.

משנה יבוא: " זאת אומרת, זה מה שכבר הוסבר קודם.

משנה יבוא: מי שלא אזרח ולא תושב יכול לצאת.

משנה יבוא: מי שרוצה לצאת והוא מחוסן או מחלים יוכל לצאת חופשי.

משנה יבוא: מי שלא מחוסן ולא אזרח או תושב צריך לעבור ועדת חריגים.

משנה יבוא: יש גם איש צוות בכלי טייס שגם הוא יכול לצאת בלי ועדת חריגים.

משנה יבוא: יש את הנושא של יציאה מטאבה בשל צורך הומניטארי חריג או צורך חיוני חריג.

ממשיך להקריא: החלפת תקנה 3

העיקריות, יבוא: "הגבלת הנכנסים לישראל" 3.

העיקריות, יבוא: לא ייכנס אדם לישראל אלא דרך שדה תעופה בין-לאומי או מעבר גבול ימי.

העיקריות, יבוא: על אף האמור בתקנת משנה (א), תתאפשר כניסה דרך תחנת גבול "מעבר נהר הירדן" של אדם שיצא מחוץ לישראל לירדן דרך מעבר גבול יבשתי, במועדים שיורה שר הפנים ולא יותר מפעמיים בשבוע; הוראה כאמור תינתן לאחר שיישקל הצורך לווסת את הנכנסים לפי שיקולי בריאות הציבור, בשים לב למספר הנכנסים לישראל דרך תחנות גבול אחרות, בהסכמת שר הביטחון או נציגו, ובכפוף להסדרת מקום לביצוע בדיקה לפי תקנה 3(א) לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021.

העיקריות, יבוא: "

בועז טופורובסקי: איך זה מסתדר עם העובדים הירדנים במלונות באילת.

בועז טופורובסקי: יש להם בידוד 10 ימים?

טל פוקס: כרגע זה לא מוצג.

גור בליי: זה לא יותר מפעמיים בשבוע, זה אומר שהם יכולים לא לפתוח בכלל.

טל פוקס: זאת לא הכוונה.

גור בליי: מה הכוונה?

טל פוקס: הכוונה היא לשמור על המתווה הקיים וכניסה פעמיים בשבוע.

טל פוקס: זאת הבנתי.

גור בליי: בלי מגבלה מספרית בכל פעם.

טל פוקס: בלי מגבלה מספרית בשים לב לזה שאנחנו במעקב שהמספרים שם הם לא מאוד משמעותיים.

טל פוקס: כרגע, במספרים הקיימים, זה בלי מגבלה.

בועז טופורובסקי: אז הדבר הזה הוא לא נכון או שאת לא מכירה את זה?

בועז טופורובסקי: אני מדבר על מעבר ירדן ליד אילת.

טל פוקס: המעבר הזה כרגע לא פתוח לכניסה.

טל פוקס: אני לא יודעת מה יהיה עם זה.

טל פוקס: זה משהו שעלה ממש בזמן האחרון ואני לא חושבת שיש עמדה על זה.

טל פוקס: זה נושא חדש.

ממשיך להקריא: "תיקון תקנה 4

בסופה יבוא: "לגבי קטין הנזקק לטיפול רפואי חיוני שאינו סובל דיחוי - ועדת החריגים תאשר את יציאתם של שני הורי הקטין או הורה ובן משפחה מדרגה ראשונה אחר, לצורך ליוויו וסיוע לו, אם הדבר נדרש".

בסופה יבוא: זאת בעצם עוד עילה לוועדת החריגים לעניין היציאה למי שמחוסן או מחלים, נכון?

טל פוקס: כן.

ממשיך להקריא: "ביטול תקנה 5

ממשיך להקריא: זה ביטול ועדת החריגים לכניסה כי כרגע הכניסה היא חופשית למעט המגבלות מכוח חוק הכניסה לישראל שדובר עליהן קודם.

ממשיך להקריא: תיקון תקנה 8

ממשיך להקריא: הוראת שעה

ממשיך להקריא: "(ג) על אף האמור בתקנת משנה (א) תתאפשר כניסה של אדם שהגיע למצרים עד י"ט באדר התשפ"א (3 במרס 2021) לישראל דרך מעבר טאבה במועד שיורה שר הפנים; הוראה כאמור תינתן לאחר שיישקל הצורך לווסת את הנכנסים לפי שיקולי בריאות הציבור, בשים לב למספר הנכנסים לישראל דרך תחנות גבול אחרות, בהסכמת שר הביטחון או נציגו, ובכפוף להסדרת מקום לביצוע בדיקה לפי תקנה 3(א) לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021.

ממשיך להקריא: " תחילה

יעקב אשר: אני מעלה להצבעה את התקנות.

יעקב אשר: מי בעד אישור התקנות?

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: פה אחד התקנות עברו.

יעקב אשר: תודה רבה, הישיבה נעולה.