הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 121, 2021-02-03 00:00

אלעזר שטרן: בוקר טוב.

אלעזר שטרן: אני פותח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

אלעזר שטרן: על סדר-היום: סיוע המדינה לניצולי השואה, ביקורת מעקב, דוח 71א של מבקר המדינה.

אלעזר שטרן: אני חושב שהנושא של ניצולי שואה לא תלוי בבחירות, בטח לא בקצב הזה שמתרחשות עלינו בחירות.

אלעזר שטרן: לשמחתי הרבה זה נושא חוצה מפלגות ולכן אנחנו מתכנסים גם בסמיכות הזאת ובפגרה הזאת כדי לדון.

אלעזר שטרן: המטרה שלנו היא לראות איך אנחנו יכולים להשפיע כל רגע, כל יום, על מצבם של שורדי השואה שעוד נמצאים איתנו.

אלעזר שטרן: אני מודה לחברת הכנסת מיכל וונש שהצטרפה אלינו.

השעון. ב-12: כיוון שהעילה לכינוס הישיבה הזאת היא דוח מבקר המדינה 71א, אנחנו נתחיל עם נציג מבקר המדינה.

השעון. ב-12: אני מבין שהנציג הוא עורך-דין צחי סעד.

השעון. ב-12: אבקש להעלות אותו בזום.

צחי סעד: בוקר טוב.

צחי סעד: ראשית, ברכות ליושב-ראש החדש של הוועדה והצלחה בתפקידך.

צחי סעד: נעבור לנושא שאליו התכנסנו.

צחי סעד: אין צורך להכביר במילים על חשיבות הנושא ועל החשיבות המוסרית שחבה מדינת ישראל לניצולי השואה.

צחי סעד: משרד מבקר המדינה גם ער לעניין הזה והחל מ-2007 הוא מפרסם כל שנתיים שלוש דוח ביקורת בנושא הזה.

צחי סעד: הפעם אנחנו מדברים על דוח שהתפרסם באוקטובר האחרון.

צחי סעד: זה דוח מעקב על דוח מקיף משנת 2017 בנושא הזה.

צחי סעד: לפני שאציג את הממצאים אני אתן שלוש נקודות להדגשה.

צחי סעד: אחת, זה דחיפות הנושא.

צחי סעד: כידוע הזמן אוזל.

צחי סעד: ניצולים רבים הולכים לעולמם מידי חודש.

צחי סעד: אין זמן להקדיש לתכניות ארוכות טווח אלא נדרש טיפול מיידי.

צחי סעד: דחיפות העניין הזה גוברת וגוברת מפעם לפעם.

צחי סעד: רק לשם המחשה, הדוח פורסם בשנת 2017 ובעקבותיו התקבלה החלטת ממשלה על הקמת צוות בין-משרדי.

צחי סעד: לקח כמעט שנה עד הקמת הצוות הזה בראשות סגן שר האוצר.

צחי סעד: אמנם הצוות פעל אבל בחלוף הזמן התרגשו עלינו מערכות הבחירות וחילופי הממשלות והעסק לא בא לידי ביטוי וכיום לא פועל בצורה נכונה.

צחי סעד: נושא שני שחשוב להדגיש זה הנושא של גורם מרכז ומתכלל.

צחי סעד: ישנם גורמים רבים, בין אם ממשלתיים, בין אם חוץ ממשלתיים, ארגונים, עמותות ומתנדבים שכולם עם כוונות טובות שפועלים בנושא הזה, אבל חסר גורם שיש לו את מלוא הסמכויות ואת מלוא האחריות בתחום הזה כדי שיגיע לטיפול אופטימלי באוכלוסיית הניצולים.

צחי סעד: אנחנו הצבענו על זה גם בדוח של 2017 ועדיין הנושא הזה לא הוסדר.

צחי סעד: הנושא השלישי שראוי להדגיש אותו זה הנושא של בעיות אישיות ופרטניות.

צחי סעד: ניצולים ובני משפחות שיש להם בעיות אישיות שלא מצליחות לבוא לידי מיצוי מול הגורמים השונים מוזמנים לפנות אלינו לזרוע שלנו שנקראת נציבות תלונות הציבור, שהוקמה בדיוק בשביל לטפל בבעיות פרטניות של אנשים.

צחי סעד: אני מבקש מהמשתתפים בדיון פה להפנות אלינו אנשים שנזקקים לטיפול האישי והפרטני הזה והנציבות תעשה כמיטב יכולתה בהקשר הזה.

צחי סעד: לגופו של הדוח שפורסם באוקטובר האחרון.

אלעזר שטרן: סליחה, למי התכוונת להפנות?

צחי סעד: למשרד מבקר המדינה.

צחי סעד: במשרד מבקר המדינה יש יחידה מיוחדת שנקראת נציבות תלונות הציבור.

צחי סעד: היא מטפלת בתלונות פרטניות של אנשים.

צחי סעד: בין היתר, היא שמה דגש על טיפול באוכלוסיות של ניצולי השואה.

צחי סעד: הניצולים ובני המשפחות שלהם שלא מקבלים תשובות מול גופים שונים ממשלתיים ואחרים, מוזמנים לפנות אלינו בבעיות פרטיות.

צחי סעד: ברשותך, נעבור להציג את הדוח ונציג מצגת.

צחי סעד: (מוצגת מצגת) כאמור, אנחנו מדברים על דוח שפורסם באוקטובר האחרון.

צחי סעד: הדוח המקורי היה באפריל 2017.

צחי סעד: הגופים המבוקרים העיקריים בו הם: הרשות לזכויות ניצולי השואה, משרד האוצר, משרד הרווחה, משרד הבינוי והשיכון, משרד המשפטים, משרד הקליטה והקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל.

צחי סעד: הנושאים שבדקנו בדוח הזה אלה ההסדרים החוקתיים שחלים על ניצולי השואה, תגמולים כספיים לניצולים, סיוע בדיור, תשתיות חברתיות לניצולים וסיוע סיעודי.

צחי סעד: מספר נתוני מפתח כדי שנדע איפה אנחנו עומדים.

צחי סעד: 192,000 ניצולי שואה, זה הנתון שהיה נכון לסוף שנת 2019.

צחי סעד: 5.57 מיליארד שקלים זה תקציב הרשות לזכויות ניצולי השואה בשנת 2019.

צחי סעד: 70% מהניצולים ומנפגעי ההתנכלויות מקבלים תגמול חד שנתי ולכן גם נזקקים למענק של השלמת הכנסה.

צחי סעד: כ-4,000 שקלים זאת הגמלה הממוצעת לחודש לניצול שואה.

צחי סעד: הגיל הממוצע של הניצולים 85 ו-1,300 ניצולים נפטרים מידי חודש.

צחי סעד: בגרף אנחנו רואים את ההתפלגות האקטוארית של מספרי נפגעי השואה ונפגעי ההתנכלויות.

אלעזר שטרן: סליחה, צחי.

אלעזר שטרן: ב-3.996 שקלים אתה מכניס את ה-70% שמקבלים חד שנתי או רק מי שמקבל חודשי?

צחי סעד: זה הגמול החודש ולא השני.

אלעזר שטרן: אני מבין.

אלעזר שטרן: זה נראה לי קצת מוזר.

אלעזר שטרן: אתה אומר ש-70% מקבלים רק חד שנתי.

גליה מאיר אריכא: לא.

גליה מאיר אריכא: הוא מתכוון ש-70% מתוך מקבלי המענק השנתי הם גם מקבלי הבטחת הכנסה.

גליה מאיר אריכא: ה-3,996 זה רק מבין מקבלי התגמול החודשי.

אלעזר שטרן: לכן אני אומר שהממוצע של מה שמקבל ניצול שואה הוא הרבה פחות מ-4,000 אם אתה מכניס את ה-70% שמקבלים חד שנתי.

צחי סעד: התשובה היא שאתה צודק.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: רק אמרתי שההצגה הזאת דורשת טיפה הסבר או שהיא טיפה מעוותת.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, הממוצע שמקבל ניצול שואה בישראל, אם אתה רוצה לדבר על ממוצעים, היא לא 4,000 אלא אולי 1,000 שקלים.

צחי סעד: חלק גדול מהאוכלוסייה הם באמת מקבלי מענק שנתי בלבד.

גליה מאיר אריכא: אולי רק צריך לציין שכשמדברים על ניצולי שואה, אנחנו דאגנו שכל הניצולים שהיו במחנות, גיטאות, מסתור, מחנות כפייה, הם כולם זכאים לחודשי ולא לשנתי.

אלעזר שטרן: זה מענק אחר.

אלעזר שטרן: זה המענק של 10,000 שקלים בשנה שמתחלק ל-4 שנתי.

גליה מאיר אריכא: לא, זה מקבלי הרנטה מגרמניה, זה לא קשור.

אלעזר שטרן: זה מה שאמרתי.

אלעזר שטרן: זה עד 1953.

גליה מאיר אריכא: יש 4,000 איש שמקבלים רנטה מגרמניה, זה משהו אחר.

גליה מאיר אריכא: לקבוצה הזאת אנחנו משלמים מענק רבעוני של 2,500 שקלים בתוספת מגרמניה על-פי הסכם עם הרשות לזכויות ניצולי שואה.

גליה מאיר אריכא: שתי קבוצות נוספות זה בערך 55,000 איש שמקבלים מאיתנו גמלה חודשית, שהממוצע, כמו שאמר מבקר המדינה, זה 3,900 שקלים בממוצע.

גליה מאיר אריכא: הגמלה מתחילה ב-2,500 ויכולה להגיע ל-11,000.

גליה מאיר אריכא: חוץ מזה יש לנו 68,000 ניצולים שהם עלו אחרי אוקטובר 1953 והם לא היו במעגל הראשון והם מקבלים שנתי.

אלעזר שטרן: את זה הבנתי.

צחי סעד: נתקדם לשקף הבא.

צחי סעד: אנחנו רואים פה את התפלגות האקטוארית של מספר הניצולים ונפגעי ההתנכלויות לאורך השנים.

צחי סעד: המטרה היא פה להראות באמת את הדחיפות בנושא הזה נוכח ההתמעטות במספר והתקדמות השנים הקרובות.

צחי סעד: נגיע לליקויים שיש בדוח.

צחי סעד: בהקשר של ניצולי שואה, עולים מברית המועצות לשעבר, בתקופת הביקורת חיו כ-72,000 ניצולים שרובם עלו לארץ ממדינות חבר העמים והם מקבלים מענק שנתי בלבד בסך 3,975 שקלים.

צחי סעד: אציין שבביקורת הקודמת ב-2017 היו 83,000 ניצולים, שהם קיבלו את אותו סכום רק התוספת בחלוף השנים האלה היא של 15 שקלים.

צחי סעד: למרביתם אין פנסיות ו-70% מהם מתקיימים מקצבאות הבטחת הכנסה ולכן מרביתם נמצאים במצוקה כלכלית.

צחי סעד: אנחנו המלצנו שהצוות הבין-משרדי ומשרד האוצר, משרד ראש הממשלה והרשות יבחנו אפשרות לגבש תכנית סיוע להגדלת התגמולים החודשיים לקבוצת הניצולים שמקבלים מענק שנתי בלבד.

צחי סעד: בנושא של ביצוע סקר מקיף, בביקורת הקודמת נמצא שהרשות לא ביצעה סקר מקיף להערכת מצבם וצרכיהם הפיזיים, הנפשיים והכספיים של כלל אוכלוסיית ניצולי השואה לשם מיצוי זכויותיהם.

צחי סעד: במעקב נמצא שהליקוי תוקן חלקית בלבד.

צחי סעד: הוקצה תקציב מיוחד של כ-17 מיליון שקלים לביצוע הסקר כאמור אבל הוא הקיף רק 22% מניצולי השואה ונפגעי ההתנכלויות.

צחי סעד: ההמלצה היא להמשיך בביצוע סקר מקיף כדי שאפשר יהיה להעריך את המצב והצרכים של כלל הניצולים ולמצות את זכויותיהם.

צחי סעד: נתקדם לנושא של שיפוץ דירות.

צחי סעד: בביקורת הקודמת נמצא שהחברה להשבת רכוש שתמכה תקציבית בהתאמה והנגשה של דירות ניצולים הפסיקה את פעילותה.

צחי סעד: זה נתון שאנחנו יודעים אותו.

צחי סעד: המעקב העלה שהרשות, משרד האוצר, משרד הרווחה ומשרד השיכון לא תומכים היום תקציבית בהנגשה של דירות אלה.

צחי סעד: נושא נוסף בהקשר של שיפוץ הדירות נמצא בביקורת הקודמת והודגש שעל הרשות למפות את אוכלוסיית מרותקי הבית ולהציע תוכניות ייעודיות שיאפשרו לספק את מלוא הצרכים.

צחי סעד: נמצא שהגם שמגוון התוכניות לסיוע ניצולים מרותקי בית גדול והתקציב של משרד הרווחה עלה, מיפוי ואיתור הניצולים הזקוקים לסיוע טרם הושלם.

צחי סעד: בהקשר של תוכניות רווחה.

צחי סעד: בשנים 2018 ו-2019 ניצל משרד הרווחה רק 30% מהתקציב הכולל של התוכנית לנזקקים.

צחי סעד: התקציב הסתכם בשנים האלה ב-30 מיליון שקלים.

צחי סעד: למעשה אנחנו רואים שהניצול היה מאוד נמוך, 30% מהתקציב, כמו שציינתי.

צחי סעד: התוכנית הוכנה לשם ביצוע פעולות רווחה עבור ניצולי שואה שמקבלים הבטחת הכנסה.

צחי סעד: זאת אומרת, זאת במיוחד תוכנית שנדרשה לתמוך בניצולים שמצבם מאוד לא טוב.

צחי סעד: למרות זאת, שיעור הניצול של התקציב הוא מאוד נמוך.

אלעזר שטרן: החזרת אותנו לשקף הזה.

אלעזר שטרן: שני שקפים קדימה דיברת על לחצני מצוקה.

צחי סעד: לא.

צחי סעד: דיברנו על שיפוץ דירות, ללחצנים תכף נגיע.

אלעזר שטרן: בשקף הזה אתה אומר שגם כאן יש אי ניצול גדול של התקציב.

אלעזר שטרן: מי היה אמור לנצל אותו?

צחי סעד: משרד הרווחה.

יעל מבורך: למעשה, הרשויות המקומיות שקיבלו את התקציב ממשרד הרווחה.

יעל מבורך: יש בעיית ניצול מול הרשויות.

צחי סעד: נתקדם לשקף של לחצני המצוקה.

צחי סעד: שירות חיוני של לחצני מצוקה לכ-9,000 ניצולים נמצא בסכנת הפסקה מפני שחסר מימון להמשך השירות.

צחי סעד: ללא סיוע ממשלתי ראוי תתקשה הקרן לרווחה להמשיך את השירות שממומן היום בעיקר מתרומות.

צחי סעד: פה צריך לציין את הקרן לרווחה על הפעילות הברוכה שהיא עושה בהקשר הזה, אבל ללא סיוע ממשלתי היא תתקשה להמשיך את הדבר הזה.

צחי סעד: נכי המלחמה בנאצים.

צחי סעד: זאת אוכלוסייה מיוחדת.

צחי סעד: בביקורת הקודמת נמצא שנכי המלחמה בנאצים אינם זכאים לתוספת שעות סיעוד.

צחי סעד: המעקב העלה שליקוי זה לא תוקן.

צחי סעד: משרד האוצר והרשות לא פעלו למתן תוספת שעות סיעוד ל-100 הלוחמים הנותרים, למרות שבתגובות לדוח הקודם דובר על זה שיעשו מאמץ לעשות את תוספת שעות הסיעוד הזאת.

צחי סעד: להערכת הרשות, העלות של מתן תוספת שעות סיעוד עומדת על כ-2.4 מיליון שקלים לשנה.

צחי סעד: אציין שבביקורת הקודמת מ-2017 היו באוכלוסייה הזאת 506 אנשים, מרביתם בני 90 ומעלה.

צחי סעד: אנחנו רואים שהאוכלוסייה הזאת הולכת ומתמעטת.

צחי סעד: נשארו כ-100 אחרונים.

צחי סעד: ראוי לתת להם מענה הולם ומכובד.

אלעזר שטרן: זה בעיקר עולים מחבר העמים?

צחי סעד: כן.

צחי סעד: נתקדם לנושא הבא, הגורם המתכלל.

צחי סעד: בדוח הקודם נמצא כי בתחום הסיוע לניצולי השואה חסרה יד מכוונת וגורם מתכלל בעל ראייה ממלכתית.

צחי סעד: אף שהרשות, בהיותה הגורם האמון על תחום הטיפול בניצולי השואה, היא אינה משמשת גורם מתכלל לבחינת הסיוע הכולל שנותנים משרדי הממשלה וגורמים חוץ ממשלתיים לניצולי השואה.

צחי סעד: הומלץ כבר בדוח הקודם שהרשות תשמש כגורם מתכלל נוכח הניסיון הרב שנצבר, המנגנונים שפתחה והידע הרב שברשותה.

צחי סעד: גם בדוח המעקב הנוכחי אנחנו ממליצים לבחון שוב את התועלת שבהרחבת תחומי האחריות והסמכות של הרשות כגורם מתכלל שיוזם תיאום והנגשה של כלל פעולות הסיוע לניצולי השואה.

צחי סעד: במידת הצורך גם לתת לה את הסמכויות המתאימות שאולי לא נמצאות ברשותה.

צחי סעד: נציין שב-2017, בעקבות הדוח הקודם התקבלה החלטת ממשלה ונקבע שיוקם צוות בין-משרדי ברשות סגן שר האוצר.

צחי סעד: נציג בכיר ממשרד ראש הממשלה ירכז את עבודת הצוות ויתכלל את פעולות הממשלה בתחום הטיפול בניצולי השואה.

צחי סעד: במעקב עלה שהצוות הבין-משרדי האכן הוקם והתחיל לפעול אך עם זאת, הוא אינו מקיים פגישות שוטפות ויש אי ודאות לגבי המשך קיומו.

צחי סעד: בתקופה של השנתיים האחרונות מן הסתם העסק הזה עוד במצב פחות מיטבי.

צחי סעד: המלצנו שהצוות הבין-משרדי צריך להמשיך ולפעול להקמת נקודת מענה אחת שתרכז את הטיפול בניצולי שואה ולעגן ולהבטיח את המשך פעילותו השוטפת של הצוות כדי שהטיפול בעניינם של הניצולים יהיה רציף ויעיל.

אלעזר שטרן: צחי, אם אני מפרשן קצת את שתי ההמלצות האחרונות שדיברת עליהן, מצד אחד, הרחבת תחומי האחריות של הרשות כגורם מתכלל ומצד שני, ראש הצוות זה סגן שר האוצר.

אלעזר שטרן: זה שתי מסקנות מאותה משפחה.

צחי סעד: זה בהחלטת ממשלה.

צחי סעד: כל עוד הממשלה הולכת על המודל הזה של צוות בין-משרדי אז שתמשיך להפעיל אותו.

יעל מבורך: אני רק אתקן.

יעל מבורך: היום מי שעומד בראש הצוות זה השר לשוויון חברתי.

מיכל וונש: בדיוק על זה יש לי שאלה.

גליה מאיר אריכא: מי שמתכלל בפועל את הצוות זה הרשות לזכויות ניצולי שואה.

אלעזר שטרן: אני מבין את הבלאגן.

מיכל וונש: בהקשר הזה, יש לי שאלה לקראת יום השואה הבינלאומי ואני אשמח גם אם מבקר המדינה יוכל לענות.

מיכל וונש: מסתמן שב-6 השנים האחרונות, כשזה נמצא במשרד לשוויון חברתי, יש פער מאוד גדול בשליש מסכומי הכספים, השילומים, שמגיעים בעצם ממזרח גרמניה.

מיכל וונש: זה מיתרגם ל-17 מיליארד דולר שלא נדרשים על-ידי המשרד וזה בסמכות המשרד לדרוש אותם.

מיכל וונש: זה שליש מהכספים של השילומים שלא נדרשו מעולם.

מיכל וונש: זה נוגע גם, כמובן, גם להשבת רכוש.

מיכל וונש: אני מחזיקה פה איזה מאמר שהתפרסם - - -

אלעזר שטרן: מיכל, את נכנסת פה לנושא אחר.

מיכל וונש: לא, זה בדוח מבקר המדינה, אדוני היושב-ראש.

אלעזר שטרן: אני מבין.

מיכל וונש: זה הזמן להעלות את זה.

מיכל וונש: אני חושבת שמבקר המדינה שנמצא פה יוכל להתייחס גם לזה.

מיכל וונש: נכון שזה לא קשור ישירות - - -

אלעזר שטרן: הוא יישאר איתנו.

אלעזר שטרן: אני מכיר את הסוגייה הזאת, היא גם היתה בתקשורת בשבוע האחרון.

מיכל וונש: כמו שאמרתי, זה פורסם פעם ראשונה ודוח מבקר המדינה אמור להתייחס לכך.

מיכל וונש: אני חושבת שזה קשור לגורם המתכלל או לאי הגורם המתכלל.

מיכל וונש: אני אשמח אם הוא יתייחס לכך.

אלעזר שטרן: תתייחסו לזה אחר-כך.

אלעזר שטרן: צחי, בבקשה.

צחי סעד: נמשיך הלאה.

צחי סעד: אנחנו מדברים פה על שטח הפעילות של הרשות.

צחי סעד: בשנים האחרונות ניסו בהזדמנויות שונות להעביר את שטח הפעילות של הרשות לניצולי שואה למשרדי ממשלה אחרים, לרבות משרד הרווחה והמשרד לשוויון חברתי.

צחי סעד: אנחנו הצבענו בדוח הקודם שניצולי שואה וארגונים שתומכים בהם התנגדו לכך נחרצות.

צחי סעד: כך גם גורמים שונים בממשלה ובכנסת.

צחי סעד: צריך לציין שיש יתרונות וחסרונות לכל האפשרויות האלה, אבל בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה כי לא נותרו למדינת ישראל שנים רבות כדי לסייע לאוכלוסיית ניצולי השואה.

צחי סעד: משרד מבקר המדינה העיר כי לנוכח הזמן ההולך ואוזל יש לטפל באוכלוסייה זאת במלוא המרץ, ללא שינויים דרמטיים או זעזועים ארגוניים שעלולים להביא לעיכוב בטיפול ולפגיעה בניצולים בערוב ימיהם אלא תוך טיוב השירות והסיוע הניתן להם בתקופה האמורה.

צחי סעד: אני אגיד רק שמשרד מבקר המדינה בדרך-כלל לא מתערב בסוגיות כאלה של העברת תחומי פעילות ממקום למקום.

צחי סעד: בהקשר הספציפי הזה, בגלל הנסיבות המיוחדות, גם של האוכלוסייה וגם של דחיפות העניין מבחינת הזמן, הוא מצא לנכון להעיר את ההערות האלה בדוח.

צחי סעד: נמשיך הלאה ונצביע על כמה נקודות לשימור שצוינו לחיוב בדוח.

צחי סעד: אחד, הגדלת זכויות הניצולים.

צחי סעד: מאז הביקורת הקודמת הוגדלו הזכויות שניתנו לקבוצת הניצולים שכבר הוכרו בעבר ומעגל הזכאים הוגדל על-ידי הרשות ומשרד האוצר בשנים 2017-2019.

צחי סעד: לגבי שיתוף מידע בין הגופים שנותנים שירות לניצולים.

צחי סעד: בביקורת הקודמת נמצא כי שיתוף הפעולה בין הביטוח הלאומי, הרשות, משרד השיכון, משרד הרווחה והקרן לרווחה, אינם מעבירים ביניהם מידע במידה מספקת.

צחי סעד: במעקב עלה שהשתפרה מאוד העברת המידע בין הגופים בהשוואה למה שהיה קודם לכן.

צחי סעד: בנושא מענק לניצולים מהחברה להשבת רכוש עלה שאחרי שנסגרה החברה להשבה, הרשות קיבלה עליה את מתן המענק השנתי לניצולים במקום החברה שנסגרה.

צחי סעד: נזכיר רק שבהקשר של שיפוץ דירות אין עדיין מי שעושה את הפעולות שעשתה החברה בשעתו.

אלעזר שטרן: פה אין לכם המלצה?

יעל מבורך: פה יש לי עדכון בנושא, משהו חדש שהרשות מובילה.

צחי סעד: אני מסכם בשקף הבא.

צחי סעד: יחסה של המדינה אל ניצולי השואה אל מול יחסה של כלל החברה לקשישים.

צחי סעד: הזמן שנותר לסייע לניצולים החיים בקרבנו הולך ואוזל.

צחי סעד: לפיכך יש לבצע ללא כל דיחוי ולא זעזועים מערכתיים את התיקונים הנדרשים כדי שניצולים יוכלו לחיות את חייהם בכבוד ויקבלו את ההכרה שהם ראויים לה.

צחי סעד: בשקף הבא אפשר לראות רק דוגמה שממחישה חזותית את רמת תיקון הליקויים וכמו שאפשר לראות בשקף הזה ובשקף שאחרי, חלק מהליקויים תוקנו, חלקם במלואם, חלקם לא תוקנו והצגנו את זה כרגע במצגת.

צחי סעד: עד כאן תמונת המצב.

אלעזר שטרן: צחי, תודה.

אלעזר שטרן: אני מברך גם לוחם ותיק לזכויות ניצולי השואה שעושה את המלחמות בוועדת הכספים, חבר הכנסת מיקי לוי, שהצטרף אלינו.

אלעזר שטרן: מיקי, תודה.

אלעזר שטרן: צחי, אתה נציג משרד מבקר המדינה.

צחי סעד: ברשותך אציין שנמצא איתנו גם מנהל האגף שאחראי על הנושא הזה אצלנו, מר דוד בר, סגן מנהל האגף נתן שטיבלמן ומנהל הביקורת אלי מרדר.

צחי סעד: הם כולם הצוות שעסק בנושא הזה.

צחי סעד: כמו שאמרתי, המשרד מייחס לזה חשיבות ועוסק בזה באורח מתמשך לאורך השנים.

אלעזר שטרן: אנחנו מודים גם מכאן לצוות כולו.

אלעזר שטרן: אין ספק שהתייחסות המיוחדת הזאת של משרד המבקר לניצולי השואה ראויה להערכה.

מיכל וונש: האם אפשר התייחסות ספציפית לנושא של הכספים ממזרח גרמניה ושל השבת רכוש שנמצאים בסמכות המשרד לשוויון חברתי?

מיכל וונש: אני חושבת שמשרד מבקר המדינה נתן את דעתו גם על כך.

מיכל וונש: אני לא ראיתי התייחסות.

מיכל וונש: אתה אומר שזה לא הנושא, אבל זה הנושא.

צחי סעד: זה לא היה בדוח המבקר.

מיכל וונש: אני חושבת שכן.

אלעזר שטרן: את יכולה לשאול אותו.

מיכל וונש: האם אפשר התייחסות למה שבדקתם בנושא לסכומים ממזרח גרמניה והשבת הרכוש המתווה, מה שבעצם נמצא בסמכות המשרד לשוויון חברתי.

צחי סעד: הנושא הזה מטופל על-ידי המשרד שלנו.

צחי סעד: הוא לא טופל במסגרת הדוח הזה שעסק בטיפול ניצולים עצמם.

צחי סעד: נעשית היום ביקורת בנושא הזה על-ידי משרדנו.

צחי סעד: היא עומדת להסתיים באמצע החודש הזה ולהיות מוגשת גם לוועדה וגם לממשלה.

צחי סעד: היא תתפרסם רק בעוד כחודשיים וחצי.

צחי סעד: יש דוח בנושא הזה ולכן לא הייתי רוצה להתייחס לזה.

מיכל וונש: הבנתי, תודה רבה.

מיכל וונש: אני חושבת שזה מאוד חשוב, אדוני היושב ראש, שתדע לעקוב אחרי הפרסום של הדוח הזה.

אלעזר שטרן: אני מודה לך.

אלעזר שטרן: תודה על השאלה וגם להתייחסות.

אלעזר שטרן: אנחנו עוברים לרשות.

גליה מאיר אריכא: תודה לך היושב-ראש על הדיון החשוב הזה.

גליה מאיר אריכא: תודה גם למבקר המדינה, לצחי ולכל הצוות שלו שאנחנו מכירים היטב.

גליה מאיר אריכא: יש לי המון כבוד והערכה לכל מי שמלווה את נושא הטיפול בניצולי השואה ומכיר אותו לעומק.

גליה מאיר אריכא: אמנם זה יחסים של מבקר ומבוקר אבל מבחינתי פה אנחנו באותו צד.

גליה מאיר אריכא: כולנו נלחמים בשביל הניצולים וכולנו מובילים נושאים בשביל הניצולים.

גליה מאיר אריכא: מבחינתנו דוח מבקר המדינה הוא מנוף להמשיך ולהוביל נושאים לטובת ניצולי השואה.

גליה מאיר אריכא: כן יש לי הרבה חידושים והרבה נושאים שאני רוצה להוסיף ולחדש לכם לגבי פעילויות הרשות לזכויות ניצולי שואה.

גליה מאיר אריכא: (מוצגת מצגת) אני רק אומר שהרשות לזכויות ניצולי שואה מתכללת את הצוות הבין-משרדי ואנחנו מוליכים שיתופי פעולה עם שורה ארוכה של משרדים.

גליה מאיר אריכא: גם בתחום של התאמות דיור יש לנו שיתוף פעולה עם משרד הבריאות ועם משרד השיכון.

גליה מאיר אריכא: בחשיבה שלנו וביוזמה שלנו אנחנו מסדירים מסלול ירוק לניצולי שואה לקבלת מענקים כספיים ממשרד השיכון.

גליה מאיר אריכא: אנחנו פועלים להסרת חסמים בירוקרטיים שונים, אם זה מרפאים בעיסוק, שהרשות תתקשר איתם, אם זה הסרת החסם של פתיחת חשבון בבנק למשכנתאות.

גליה מאיר אריכא: אנחנו פנינו לחשב הכללי והוא איתנו בנושא הזה.

גליה מאיר אריכא: ישנם גם חסמים של ביצוע והנגשה בפועל שגם הם מול משרד השיכון.

גליה מאיר אריכא: זאת יוזמה שלנו.

גליה מאיר אריכא: אנחנו לא מדברים על שיפוץ קוסמטי של דירות, אנחנו מדברים פה על הנגשה ממש.

גליה מאיר אריכא: ניצולים שזקוקים להרחבת פתחים, שזקוקים להפוך את האמבטיה למקלחון, ניצולים שלא יוצאים מהבית ואנחנו רוצים לשים להם מעלון.

גליה מאיר אריכא: אנחנו מדברים פה על צרכים חיוניים וזה מערך שאנחנו בונים ברשות לזכויות ניצולי שואה.

גליה מאיר אריכא: בנוסף אנחנו עסוקים באיתור ומיפוי של עריריים ומרותקים לביתם.

גליה מאיר אריכא: זה גם שיתוף פעולה עם משרד הרווחה, עם ביטוח לאומי ועם משרד הבריאות.

גליה מאיר אריכא: אנחנו עושים הצלבה של רשימות.

גליה מאיר אריכא: אנחנו במחשבה מאוד מעמיקה עם הביטוח הלאומי, איך לאתר אותם לפי נקודות תלות בזולת, לפי ניקוד ניידות שיש לניצולי השואה.

גליה מאיר אריכא: אנחנו נגיע אליהם ואנחנו מגבשים תוכניות משותפות לאוכלוסייה הזאת.

גליה מאיר אריכא: גם זה קשור לדוח מבקר המדינה ואנחנו עושים את זה עם קשר ובלי קשר וגם את זה אנחנו מובילים.

גליה מאיר אריכא: יש לנו שיתוף פעולה עם משרד הפנים בנושא הנחות לארנונה לנזקקים.

גליה מאיר אריכא: אתם כבר ותיקים בנושא.

גליה מאיר אריכא: אתם יודעים שאנחנו מטפלים בכ-200,000 איש לפי הסדרים שונים בתקציב של 5.5 מיליארד שקלים.

גליה מאיר אריכא: יש לנו 68,000 מקבלי מענק שנתי.

גליה מאיר אריכא: מתוכם, לצערנו 70% הם מקבלי הבטחת הכנסה.

גליה מאיר אריכא: זה נושא שבהחלט אנחנו נעלה אותו, כמובן ברגע שיתאפשרו דיוני התקציב.

גליה מאיר אריכא: אנחנו רוצים להרחיב את המענה לאוכלוסייה הזאת.

גליה מאיר אריכא: עם האוכלוסייה הזאת הלכנו כברת דרך.

גליה מאיר אריכא: זאת אוכלוסייה שבעבר לא הוכרה בחקיקה והסיוע שהיא קיבלה היה רק דרך הקרן לרווחה.

גליה מאיר אריכא: ב-2014 הכנסנו את ההכרה באוכלוסייה הזאת, הכנסנו את המענק השנתי, פטור מתרופות, מקבלים תוספת שעות סיעוד לסיעודיים ביניהם.

גליה מאיר אריכא: בהחלט התקדמנו ואני מאוד מקווה שבדיוני התקציב הקרובים אנחנו נעשה צעד משמעותי נוסף.

אלעזר שטרן: אם ציינת עד 2014 את הקרן לרווחה שרק היא טיפלה בהם, אני רוצה לציין שהשרה לשעבר לימור לבנת, שהיא היום יושבת-ראש הקרן התחברה גם היא בזום והיא נמצאת איתנו.

גליה מאיר אריכא: במסגרת המהלך הבין-משרדי שמוביל הרשות יש לנו שיתוף פעולה נהדר עם הקרן לרווחה נפגעי השואה.

גליה מאיר אריכא: יש להם מנכ"לית חדשה שהיא מאוד קואופרטיבית.

גליה מאיר אריכא: יש לה רעיונות נהדרים והיא שותפה לנושא של הנגשת דיור והתאמות דיור.

גליה מאיר אריכא: יש את הנושא של לחצני המצוקה, שציין דוח מבקר המדינה.

גליה מאיר אריכא: כאן אנחנו הצענו לפתור את הנושא על-ידי הרחבת מבחני התמיכה.

גליה מאיר אריכא: לרשות לזכויות ניצולי שואה יש מבחני תמיכה בלחצני מצוקה.

אלעזר שטרן: המבקר ציין את זה כבעיה של תקציב.

גליה מאיר אריכא: לא.

גליה מאיר אריכא: יש בעיה של צינור ויש בעיה של תקציב.

גליה מאיר אריכא: קודם כל, אנחנו פותרים את זה על-ידי צינור ואנחנו הרשות נשמש הצינור.

גליה מאיר אריכא: לגבי בעיית התקציב, מהקרן לרווחה נמסר שכעיקרון התקציב הוא 4 מיליון שקלים, הקרן לרווחה מסרה שהיא יכולה לגייס השנה 3 מיליון.

גליה מאיר אריכא: נשאר עוד מיליון אחד.

גליה מאיר אריכא: היתה חשיבה שהמשרד לרווחה ייתן חצי והמשרד לשוויון חברתי.

גליה מאיר אריכא: עכשיו נאמר שהמשרד לשוויון חברתי מצא מיליון לנושא הזה אבל זה רק לשנה הקרובה.

גליה מאיר אריכא: שנה אחרי זה אנחנו נהיה בדיון תקציבי עם האוצר ונסדיר את הנושא הזה ואני לא חושבת שתהיה בעיה.

גליה מאיר אריכא: מה שכן, זאת קבוצה שצריך לדאוג לה בלי קשר ללחצני מצוקה.

גליה מאיר אריכא: צריך לדאוג לקהילות תומכות שיעטפו אותם.

גליה מאיר אריכא: זה נושא שאנחנו מובילים יחד עם משרד הרווחה.

גליה מאיר אריכא: אנחנו נדון איתם על זה ביום חמישי הקרוב.

אלעזר שטרן: הנושא של לחצני מצוקה הוא באמת בקצה.

גליה מאיר אריכא: החשוב הוא להיות חלק מקהילה תומכת.

גליה מאיר אריכא: עשינו מיפוי של 9,000 הניצולים האלה, לראות מי ביניהם גר באזור שיש בו קהילה תומכת.

גליה מאיר אריכא: לצערי, רובם לא גרים באזור של קהילה תומכת.

גליה מאיר אריכא: מי שכן, אנחנו נעשה תכנית עם משרד הרווחה נעביר אותם להיות חלק מקהילה תומכת.

גליה מאיר אריכא: זה נמצא על השולחן וזה נמצא בעבודה עם משרד הרווחה.

גליה מאיר אריכא: את התקציב אתם מכירים ואת השינויים בתקציב שהיו בשנים האחרונות.

גליה מאיר אריכא: היו גם שינויים במספר הזכאים.

גליה מאיר אריכא: היו החלטות מנהליות והכרנו בכל הקבוצות הנוספות שנכנסו.

גליה מאיר אריכא: גם את זה אתה מכיר היטב.

גליה מאיר אריכא: לגבי היוזמות האחרונות שלנו.

גליה מאיר אריכא: אתה מכיר את הקבוצה של מקבלי הרנטה מגרמניה.

גליה מאיר אריכא: 4,000 איש ניצולי שואה שיקרה לנו מאוד.

גליה מאיר אריכא: באמת כולם מעגל ראשון.

גליה מאיר אריכא: זאת הקבוצה המבוגרת ביותר מבין הניצולים.

אלעזר שטרן: גליה, נדמה לי שההחלטה אז של האוצר על אותה קבוצה על המענק ה-4 שנתי של 2,500 היהע לשנתיים.

גליה מאיר אריכא: לא, זה מתמשך.

גליה מאיר אריכא: הכנסנו את זה לחוק ולא יהיה בזה שום שינוי.

גליה מאיר אריכא: הקבוצה הזאת של מקבלי הרנטה מקבלים מאיתנו מענק - - -

אלעזר שטרן: זה היה הסיכום הראשון בין חבר הכנסת גפני ושלי עם שר האוצר כלון.

גליה מאיר אריכא: נכון, אתה דחפת את זה וזה נכנס לחוק ההסדרים של 2018.

גליה מאיר אריכא: מחוק ההסדרים של 2018 אנחנו משלמים לקבוצה הזאת מענק רבעוני של 2,500 שקלים.

גליה מאיר אריכא: בנוסף, אני מזכירה לך שאנחנו הובלנו הסכם עם גרמניה.

גליה מאיר אריכא: ביוני 2019 חתמנו הסכם עם גרמניה שנותן לקבוצה הזאת תוספות בין 100 יורו ל-400 יורו לפי גובה הרנטה.

גליה מאיר אריכא: מי שיש לו רנטה נמוכה יקבל את ה-400 ומי שיש לו גבוה יקבל סכום נמוך יותר.

גליה מאיר אריכא: יש 6 מדרגות דיפרנציאליות.

גליה מאיר אריכא: גם זה סכום שאנחנו משלמים להם כל חודש.

גליה מאיר אריכא: בנוסף, הרשות לזכויות ניצולי השואה זיהינו שיש תקציב נוסף שאפשר אולי להשתמש בו.

גליה מאיר אריכא: אני לא רוצה להגיד את הסכומים אבל יש תקציב נוסף שאפשר להשתמש בו.

גליה מאיר אריכא: אנחנו ביוזמתנו פנינו למשרד האוצר הגרמני, כי יש לנו הידברות עם משרד האוצר הגרמני על רקע ההסכם וביקשנו להגדיל עוד זכויות לאוכלוסייה הזאת.

גליה מאיר אריכא: בתקופת הקורונה זיהינו צורך בהגברת טיפולים נפשיים.

גליה מאיר אריכא: אתה פנית אלינו בהקשר הזה.

גליה מאיר אריכא: זיהינו צורך בסיוע לדמנטיים כמו שאנחנו נותנים לניצולים שלנו וגם בנושא קצבת אלמנות.

גליה מאיר אריכא: פנינו בנושא הזה.

גליה מאיר אריכא: היו לנו התכתבויות איתם.

גליה מאיר אריכא: אנחנו הסברנו עליהם מה עובר - - -

אלעזר שטרן: לגבי כל מה שציינת עכשיו וההבדלים בין מי שמקבל מגרמניה לבין מי שמקבל ממשרד האוצר, את יודעת את העמדה שלי, שהגיע הזמן שכולם תהיה להם כתובת אחת וממשלת ישראל תעשה את המשאים והמתנים שלה מול גרמניה.

גליה מאיר אריכא: אתה צודק.

גליה מאיר אריכא: אני הקדשתי המון מחשבה לנושא של הקבוצה הזאת.

גליה מאיר אריכא: אני אומרת בכאב לב, זאת קבוצה שאחוז התמותה אצלה כפול מאחרים.

אלעזר שטרן: דווקא בגלל זה.

גליה מאיר אריכא: אתה יודע מה זה דיונים עם משרד האוצר הגרמני וכמה זמן זה לוקח?

גליה מאיר אריכא: הם קובעים לך שזה ייקח 3 סבבים.

אלעזר שטרן: יש אלטרנטיבה.

אלעזר שטרן: בלי קשר למשא ומתן עם גרמניה, בגלל שהקבוצה כל-כך מצטמקת, שהמדינה תגיד שהיא נותנת להם את מה שהיא נותנת לכולם.

גליה מאיר אריכא: זה מה שעשינו בהסכם.

גליה מאיר אריכא: מה עשינו?

גליה מאיר אריכא: סכמנו את כל מה שאנחנו נותנים לניצול מישראל וכל מה שאנחנו נותנים לניצול מגרמניה וראינו מה הפער.

גליה מאיר אריכא: זה 100 עד 400 יורו.

גליה מאיר אריכא: עכשיו אנחנו רוצים לתת להם עוד תוספת.

גליה מאיר אריכא: בגדול, ההסדרים כן מאוזנים.

גליה מאיר אריכא: הייתי שמחה שהם יקבלו מאיתנו את המחלות הנוספות.

אלעזר שטרן: דיברנו על זה.

גליה מאיר אריכא: זה יהיה נושא שאנחנו נעלה אותו, מחלות נוספות וועדות רפואיות.

אלעזר שטרן: אני אומר לך כבר שמה שצריך לעשות זה לקחת את מי שמקבל מגרמניה ואת מי שמקבל מהמדינה, בפרט שמספרם יורד, מה שהם מקבלים, קודם כל המדינה נותנת ואחר-כך נראה.

גליה מאיר אריכא: אני מסכימה איתך לחלוטין.

גליה מאיר אריכא: לגבי הקבוצה הזאת, בגלל שאין לנו זמן, אנחנו רוצים הישגים מידיים.

גליה מאיר אריכא: כבר ראינו את הסכום כזה שהגרמנים יתנו אותו לטובת האוכלוסייה הזאת.

גליה מאיר אריכא: אנחנו נוביל את זה ובהחלט אני מסכימה איתך.

אלעזר שטרן: זאת האוכלוסייה שאולי אם נלך ברחוב ונשאל ילד מה זה ניצול שואה, הוא יגיד שזה הם.

גליה מאיר אריכא: בדיוק.

גליה מאיר אריכא: אני אגיד לך יותר מזה.

גליה מאיר אריכא: אתה יודע מה כואב?

גליה מאיר אריכא: שדווקא אלה שהיו במחנות ריכוז, לא היו להם את המסמכים להוכיח לגרמנים את המצב שלהם טרום השואה והם מקבלים את הרנטות היותר נמוכות.

אלעזר שטרן: בגלל זה המדינה צריכה לקחת אחריות.

גליה מאיר אריכא: אני מסכימה איתך במאה אחוז.

גליה מאיר אריכא: אני יכולה להגיד לך עוד עיוות שמתקיים באוכלוסייה הזאת.

גליה מאיר אריכא: בגלל שגרמניה נותנת להם אחוזי נכות נמוכים יותר לעומת הוועדות הרפואיות אצלנו, שתודה לאל שהגענו למצב הזה, שהן מסתכלות אחרת על הניצולים, גם הזכויות שלהם מול גופים אחרים מופחתות יותר.

גליה מאיר אריכא: קח למשל פטור ממס שנותנת רשות המיסים.

גליה מאיר אריכא: אגב, זה מהלך שאנחנו הובלנו יחד עם רשות המיסים, פטור ממס על פנסיות למי שיש לו 90% נכות ומעלה.

גליה מאיר אריכא: אנחנו שלפנו את כל האוכלוסיות והבאנו לרשות המיסים.

גליה מאיר אריכא: אנחנו מדברים פה על החזרים של 11 מיליון שקלים שהתחילו להגיע לניצולי שואה.

גליה מאיר אריכא: האוכלוסייה הזאת היא אותם 4,000 איש שלא יזכו כי אחוזי הנכות שלהם מגרמניה לא מגיעים ל-90%.

אלעזר שטרן: אני אגיד משפט אחד.

אלעזר שטרן: גם אתמול הייתי אצל ניצולת שואה כזאת, "מטופלת" מנגלה.

אלעזר שטרן: פה לפחות יכול לבוא מישהו מהמדינה, להיכנס הביתה לראות ולהבין שלפעמים הטפסים והמספרים לא משקפים את המצב האמיתי.

אלעזר שטרן: זה רק מחזק את מה שאמרתי.

גליה מאיר אריכא: נכון.

גליה מאיר אריכא: אני חושבת שאולי אנחנו בכל מקרה נעשה להם ועדות, נקבע להם אחוזי נכות כדי שמול הרשויות פה יהיה להם את האחוזים שלנו.

גליה מאיר אריכא: הקבוצה הזאת לגמרי בחשיבה אצלנו, רק שתדעו.

גליה מאיר אריכא: יש לנו מיצוי זכויות לניצולים דמנטיים.

גליה מאיר אריכא: אני אומרת את זה כי שמעתי בתקשורת ובחדשות שיש גופים אחרים שמובילים את המהלכים האלה וזה הרשות לזכויות ניצולי שואה גם ביוזמה וגם בביצוע.

גליה מאיר אריכא: על הנגשת דיור כבר דיברנו.

גליה מאיר אריכא: לגבי תיאום טיפול לניצולים עריריים, יש לנו כרגע פרויקטים עם קופת חולים מכבי שמספק מתאמי טיפול לניצולים עריריים בכל ההיבטים הרפואיים, הפארה-רפואיים והחברתיים.

גליה מאיר אריכא: אנחנו מרחיבים את זה לשלושת הקופות האחרות.

גליה מאיר אריכא: לגבי טיפול נפשי.

גליה מאיר אריכא: אנחנו זיהינו עלייה גדולה בפניות לטיפול נפשי בתקופת הקורונה ואנחנו החלטנו על מתן טיפול נפשי מיידי קצר מועד.

גליה מאיר אריכא: כל הניצולים זכאים ל-10 טיפולים מיידיים בלי צורך לקבל אינטק, בלי לחכות חודש וחצי כמו שזה היה.

גליה מאיר אריכא: יש לנו מערך מתנדבים שהרחבנו ואנחנו משתמשים בו לצרכים של הניצולים, אם זה הבאת מזון, ציוד, שינוע ניצולים לחיסונים.

גליה מאיר אריכא: גם את זה אנחנו עושים וקשובים.

גליה מאיר אריכא: גם פנינו לארבעת הקופות והודענו להם שהמערך שלנו עומד לרשותם.

גליה מאיר אריכא: מבחינת הדוח.

גליה מאיר אריכא: כמו שאמרתי, איתור מרותקי בית - - -

אלעזר שטרן: רק עוד דקה.

גליה מאיר אריכא: אנחנו פועלים לאיתור מרותקי בית והתאמות דיור.

גליה מאיר אריכא: לגבי מיצוי בתחום הסיעוד, גם כאן יש לנו שיתוף פעולה עם ביטוח לאומי.

גליה מאיר אריכא: דיור ציבורי, אנחנו בחשיבה ואיסוף נתונים עם משרד הקליטה ועם ביטוח לאומי.

גליה מאיר אריכא: אנחנו רוצים לעשות תיעדוף למי שזקוק להנגשה בתוך הממתינים.

גליה מאיר אריכא: הנחה בארנונה.

גליה מאיר אריכא: גם כאן אנחנו עושים הערכה תקציבית עם משרד הפנים, לעשות מיפוי איזה רשויות מקומיות נותנות הנחה לנזקקים ואיזה לא.

גליה מאיר אריכא: היעדר נקודת שירות אחת לניצולים.

גליה מאיר אריכא: אמר מבקר המדינה שצריך שיהיה גורם אחד שמתכלל את כל נושא הטיפול.

גליה מאיר אריכא: קודם כל, שתדעו שאנחנו עכשיו מתכללים את הצוות הבין-משרדי, מה שלא היה קודם.

גליה מאיר אריכא: אנחנו מקיימים ישיבות ברמה יומית.

גליה מאיר אריכא: כל יום יש לי ישיבה אם לא שתיים עם מספר משרדי ממשלה להוביל מהלכים בנושא ניצולי שואה.

גליה מאיר אריכא: אנחנו עובדים בצורה מאוד אינטנסיבית.

גליה מאיר אריכא: זה נכון שזה נמצא אולי ברשות השר לשוויון חברתי ואולי פעם בחודש הם מקבלים עדכונים, אבל מי שמבצע את העבודה, מי שיוזם, זה רק הרשות בכל הממשקים שיש לנו.

גליה מאיר אריכא: אני חושבת שאם יש נושאים שמתנהלים בממשלה ואין שום סיבה שהם לא יתנהלו תחת הרשות, אני חושבת שזה המקום לרכז את הסמכויות האלה תחתינו.

גליה מאיר אריכא: אם זה בתמיכה בארגונים ואם זה תמיכה בהנצחת זיכרון השואה, אני לא רואה סיבה שזה לא יתנהל תחתנו.

אלעזר שטרן: זיכרון השואה זה דבר אחר.

גליה מאיר אריכא: אנחנו רוצים שתהיה כתובת אחת לארגונים.

אלעזר שטרן: לא התכנסנו עכשיו לנושא של זיכרון השואה.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת מיקי לוי, אתה רוצה להתייחס עכשיו?

מיקי לוי: מתי שתיתן לי.

אלעזר שטרן: אם אתה נשאר איתנו, אז תודה רבה.

אלעזר שטרן: נעבור למשרד האוצר.

עלי בינג: אני חושב שגליה הציגה את עיקרי הדברים.

עלי בינג: כמו שנאמר, ניתן מענה לחלק מהדברים שיכולנו לתת להם מענה ללא תקציב מדינה, שזה לחצני מצוקה, שיפוץ בתים וגם תיאום טיפול.

עלי בינג: כשיהיה תקציב מדינה אנחנו נוכל לדבר על חלק מהדברים האחרים שיעלו.

עלי בינג: אם יש שאלות ספציפיות אני אשמח לענות.

אלעזר שטרן: אני אשאל רק שאלה אחת, בעיקר על יוצאי חבר העמים.

אלעזר שטרן: כמו שאמר מבקר המדינה ירדנו מ-85,000 ל-72,000 ניצולים.

אלעזר שטרן: הסכום שלהם עלה ב-15 שקלים במשך שנתיים או שלוש.

אלעזר שטרן: אי-אפשר לקחת את אותו סכום ששילמנו לאותם 85,000 לפני שנתיים ולחלק אותו ל-72,000?

אלעזר שטרן: אין ספק שהם נמצאים בתחתית הכי נמוכה של מה שהמדינה נותנת.

עלי בינג: כמו שגלי ציינה, דווקא האוכלוסייה הזאת דווקא מצבה החל מ-2014 השתפר משמעותית, כי באמת הממשלה והכנסת בהמשך קיבלה החלטות להכניס אותם בגדרי החוק ולתת להם את המענק השנתי.

עלי בינג: בכל הנוגע לתקציב - - -

רננה לוי: זה פחות מ-4,000 שקלים.

מיכל וונש: הגיע הזמן להתקדם.

עלי בינג: אדוני היושב-ראש, כמו שאתה יודע וגם גלי יודעת היטב, התקציב שהועמד בסעיף התקציב לניצולי שואה כמעט ולא ירד בגלל שהיו גידולים אחרים בזכויות של ניצולי השואה.

עלי בינג: בעיקר עלייה בשעות הסיעוד אבל גם דברים אחרים שעולים.

עלי בינג: בכל מקרה, כל שינוי מדיניות שעושים מבחינת חוק יסודות התקציב צריך להצביע על מקור ולכן אפשר לעשות אותו רק בעת גיבוש התקציב.

עלי בינג: בעצם ככה זה עובד במסגרת בניית התקציב.

אלעזר שטרן: אני חושב שדווקא בגלל שהאוכלוסייה הזאת מקבלת הכי פחות מהמדינה, פחות מ-4,000 שקלים שנתי וכשמחלקים ל-12, אני די מתבייש.

אלעזר שטרן: אבל אם ירדנו ל-85,000 ל-72,000 אז אם היו מחלקים את אותו תקציב על אותם 72,000, אני מניח שהיו מגיעים ל-5,000 שקלים בשנה.

אלעזר שטרן: גם את זה אפשר לחלק ל-12 חודשים ואנחנו יודעים מה המשמעות של כמה מאות שקלים עלובים בחודש.

אלעזר שטרן: עלי, תודה.

אלעזר שטרן: משרד העבודה והרווחה, בבקשה.

רננה לוי: אני עובדת במשרד העבודה ורווחה.

רננה לוי: בחודשים האחרונים הגעתי לתפקיד של מנהלת תחום ניצולי שואה.

רננה לוי: למדנו את הדוח של ניצולי שואה.

רננה לוי: אני יכולה לומר לכם בלב כבד שאמנם היו בעיות ב-2018-2019 שנבעו מחסמים מערכתיים ובלתי תלויים במשרד העבודה והרווחה.

רננה לוי: החלטת הממשלה 3661 שקבעה מתן מענקים לאוכלוסיית ניצולי השואה, למעשה ניתנה במרץ 2018 כאשר התקצוב של ההחלטה הזאת הגיע למשרד הרווחה לקראת סוף יוני.

רננה לוי: המשרד נערך ב-20 רשויות מקומיות בחירה של 20 מתכללים.

רננה לוי: באותה תקופה הרשויות המקומיות התמודדו עם בחירות ולכן כל תהליך גיוס המתכללים קפא על שמרים באותה תקופה.

רננה לוי: יחד עם זאת, המשרד עשה מספר פעולות כדי לקדם את תהליך המימוש של החלטת הממשלה.

רננה לוי: אחד הדברים שנעשה היה פנייה למוסד לביטוח לאומי ולרשות לניצולי שואה על-מנת לאתר את האוכלוסייה שהיא אוכלוסיית היעד של החלטה 36661.

רננה לוי: זאת אוכלוסייה של מקבלי הבטחת הכנסה.

רננה לוי: הועברו כל הנתונים ל-20 הרשויות המקומיות שנבחרו בהתאם להחלטה.

רננה לוי: במהלך תקופת 2019 המתכללים שנבחרו וגויסו מהרשויות המקומיות עברו הכשרה מטעם משרד העבודה והרווחה.

רננה לוי: נקבעו סטנדרטים לעבודה ופותחו תוכניות ושירותים ייעודיים עבור אותה אוכלוסייה.

רננה לוי: אני יכולה לספר לכם שבתקופת 2020 משרד העבודה והרווחה נתן תקציב של 74 מיליון שקלים עבור אוכלוסיית ניצולי שואה.

רננה לוי: מתוך התקציב שנקבע למועדוני מופת וקהילות תומכות, המשרד שילם מעבר לתקציב הייעודי שניתן עוד 8 מיליון שקלים.

רננה לוי: התקציב שנותר לנו ב-2019 הועבר לטובת מכרז שיצא ברכישת שירות של יוניפר, קהילות דיגיטליות עבור אוכלוסיית ניצולי השואה.

רננה לוי: התקציב הזה הועבר לפני כחודש באמצעות מכרז חיצוני.

רננה לוי: המשרד אפשר הרחבה משמעותית של קריטריונים במתן סיוע חומרי לניצולי שואה.

רננה לוי: אפשרו יותר הרחבת רכישת אמצעים להפגת בדידות, כולל טלוויזיות, סמרטפונים, מחשבים וערכות דיגיטאליות.

רננה לוי: אפשרו הרחבת תיקונים ועזרה בתוך בתים והרחבת צרכים בסיסיים כמו טיפול רגשי, טיפול ביתי וארוחות חמות.

אלעזר שטרן: איך אתם עושים את הטיפול בתוך הבתים, באמצעות הרשויות?

רננה לוי: כל המנגנונים שלנו הם למעשה עבודה מול הרשויות המקומיות.

רננה לוי: יש לנו פריסה של לשכות רווחה ברשויות המקומיות.

אלעזר שטרן: ראינו קודם שחלק גדול מהסכומים לא נוצלו בגלל זה.

רננה לוי: הסברתי לאדוני שהבעיה היתה טכנית ואלה היו חסמים שלא היו תלויים במשרד הרווחה.

רננה לוי: העניין של בחירות באותה תקופה - - -

אלעזר שטרן: אני מבין.

אלעזר שטרן: מדוח מבקר המדינה ועד עכשיו זה נפתר?

רננה לוי: אני רק רוצה להשלים את התמונה של שנת 2020.

רננה לוי: אני חושבת שמהבחינה הזאת אנחנו הטבנו עם אוכלוסיית ניצולי שואה.

רננה לוי: פותחו שירותים גם ברמה המקומית וגם ברמה הארצית.

רננה לוי: בין היתר, פיתחנו מיזם רחב היקף של ידידים במדים בפריסה של 63 רשויות מקומיות.

רננה לוי: זה שיתוף פעולה בין צה"ל לבין משרד הרווחה בנושא של התנדבות ויצירת קשר משמעותי בין קציני צה"ל ונגדים בשירות פעיל לבין ניצולי שואה.

רננה לוי: הבסיס של הרעיון הזה הוא יצירת קשר משמעותית וחיזוק תחושת השייכות של אוכלוסיית ניצולי השואה.

אלעזר שטרן: אני שואל על הפרויקט של ליווי המשפחות באופן רציף של קצינים ונגדים.

אלעזר שטרן: אתם יודעים כמה זמן זה מחזיק בממוצע?

רננה לוי: אני יכולה להגיד לך ששני תהליכים קורים.

רננה לוי: הפרויקט הזה יצא לדרך בנובמבר.

רננה לוי: יש לנו כבר 1,200 קציני צה"ל שנמצאים בקשר רציף עם אוכלוסיית ניצולי שואה.

אלעזר שטרן: את לא יכולה לענות לי כי נובמבר זה אתמול בבוקר.

רננה לוי: יש לנו תוכנת מעקב של שומרים על קשר שהמטרה שלה בעצם לבדוק בזמן אמת.

אלעזר שטרן: מנובמבר זה לא הרבה זמן.

אלעזר שטרן: במאמר מוסגר אומר לך שאני מכיר פרויקט כזה שרץ כבר כמה שנים.

אלעזר שטרן: לא סתם אני שואל כמה זמן זה מחזיק בממוצע.

אלעזר שטרן: אני מאחל לכם בהצלחה בפרויקט הזה.

רננה לוי: יש עוד פרויקט משמעותי חשוב.

אלעזר שטרן: רננה תודה, אנחנו לא יכולים כרגע.

גליה מאיר אריכא: בקשר למה שאמרה רננה.

גליה מאיר אריכא: אנחנו בהחלט מבינים שהמפתח הוא מול הרשויות המקומיות.

גליה מאיר אריכא: משרד ראש הממשלה הבין את זה ולכן בשנת 2018 משרד האוצר הקצה סכומים להחזיק מתכללים לניצולי שואה ב-20 רשויות מקומיות.

גליה מאיר אריכא: אנחנו פנינו למשרד ראש הממשלה ואנחנו מתכוונים להקים שולחן עגול בהשתתפות כל הרשויות.

אלעזר שטרן: אנחנו עוברים למשרד הבינוי והשיכון ואני מתנצל בפני מי שחושב שקטענו אותו מהר מידי.

אלעזר שטרן: אני יודע שהנושא בוער בעצמותיהם של כל מי שמעורב בנושא של ניצולי שואה וזה יפה כשלעצמו.

אלעזר שטרן: רננה, תודה.

אלעזר שטרן: טובה אלנתן, משרד השיכון.

אלעזר שטרן: לא שומעים אותה.

אלעזר שטרן: נעבור למשרד הבריאות, אני מבין שהם לא התחברו.

אלעזר שטרן: לימור לבנת, בבקשה.

לימור לבנת: ברכות לך, חבר הכנסת אלעזר שטרן לבחירתך כיושב-ראש הוועדה.

לימור לבנת: אתה עוסק בנושא הזה הרבה שנים.

לימור לבנת: עמדת גם בראשות הקרן לרווחת נפגעי השואה לפני שאני עמדתי בראשה.

לימור לבנת: אני יודעת שהנושא הזה מאוד קרוב לליבך.

לימור לבנת: כמה הערות קצרות.

לימור לבנת: אני לא רוצה עכשיו לספר על כל מה שהקרן עושה אלא להתייחס לדוח מבקר המדינה בעיקר וגם מילה אחת לגבי משרד הרווחה.

לימור לבנת: אני אתייחס לשני דברים מרכזיים שמופיעים בדוח מבקר המדינה.

לימור לבנת: העניין הראשון הוא לחצני המצוקה שהמבקר מציין אותו במיוחד וכותב שצריך להתייחס לנושא הזה ושהמדינה צריכה למצוא לו פתרון.

לימור לבנת: אנחנו כרגע נמצאים במצב שבו יש קצת פחות מ-9,000 ניצולי שואה שיש להם לחצני מצוקה כבר כמה שנים.

לימור לבנת: זה התחיל בתרומה של הקרן לידידות.

לימור לבנת: היום הקרן לידידות נותנת חלק מהכסף ועדיין אנחנו צריכים למצוא תרומות בהיקף של קצת יותר מ-3 מיליון שקלים לשנה.

לימור לבנת: נמצאת איתי אתי פרחי המנכ"לית החדשה של הקרן.

אלעזר שטרן: דיווחו קודם שאמרתם שעם 3 מיליון אתם מסתדרים.

לימור לבנת: לא, אנחנו לא.

לימור לבנת: אין לנו 3 מיליון.

גליה מאיר אריכא: הם גייסו 3 מיליון וחסר להם מיליון.

לימור לבנת: אני אעשה סדר.

לימור לבנת: 3 מיליון מספיקים לנו אבל אין לנו את הכסף הזה.

לימור לבנת: מה שגליה אמרה קודם מתייחס לקהילות תומכות.

לימור לבנת: את אמרת קודם שקהילות תומכות יש רק בחלק מהמקומות ולא כל 9,000 ניצולים שיש להם לחצני מצוקה נמצאים ביישובים שיש בהם קהילות תומכות.

לימור לבנת: כדי לסדר את העניין הזה, זה ייקח זמן.

לימור לבנת: נכון ל-2021 ו-2022 אנחנו נמצאים בסיטואציה שבה אין לזה כרגע פתרון גורף או כולל.

לימור לבנת: אם יימצא פתרון זה נפלא אבל נכון לעכשיו אין פתרון כזה.

לימור לבנת: לכן חסר כסף.

לימור לבנת: בעקבות ההערה של מבקר המדינה פנינו לוועדת העיזבונות.

לימור לבנת: אני רוצה לעדכן את הוועדה ואת יושב-ראש הוועדה בעניין הזה וגם את מבקר המדינה.

לימור לבנת: על פי הנוהל של ועדת העיזבונות אפשר לפנות ולבקש תמיכה בשלוש שנים.

לימור לבנת: השנה הרביעית היא מעין שנת שמיטה.

לימור לבנת: אי-אפשר לפנות בשנה הרביעית ולבקש אלא רק בשנה החמישית.

לימור לבנת: מבקר המדינה המליץ שנפנה גם בשנה הרביעית כי מדובר בכל זאת בניצולי שואה שלצערנו לא יחיו הרבה שנים.

לימור לבנת: בכל חודש 1,300 מהם הולכים לעולמם.

לימור לבנת: לכן פנינו בכל זאת וביקשנו שכן יאפשרו לנו לפנות בשנה הרביעית.

לימור לבנת: ביקשנו מיליון שקלים עבור לחצני המצוקה.

לימור לבנת: קיבלנו תשובה שלילית בגלל שמדובר בשנה הרביעית ואנחנו לא זכאים.

לימור לבנת: למרות שכתוב בנהלים של ועדת העיזבונות שאפשר לפנות אם מדובר במקרה מיוחד.

לימור לבנת: חשבנו שכן מדובר במקרה מיוחד והגשנו גם ערר לפני כמה ימים לוועדת העיזבונות.

לימור לבנת: נכון לעכשיו אין לנו מספיק כסף לעניין הזה.

לימור לבנת: מאוד לא הייתי רוצה להימצא במצב שבו אנחנו מנסים לנתק ניצולים שכבר יש להם לחצני מצוקה.

לימור לבנת: גם העברה לקהילות תומכות לא כל-כך פשוטה להם.

לימור לבנת: כל דבר שהוא שינוי מבחינתם הוא לא פשוט ולא קל.

לימור לבנת: אם יהיה פתרון כזה, אז זה יהיה טוב.

לימור לבנת: הוא בוודאי לא כולל את כל ה-9,000.

לימור לבנת: הערה שנייה נוגעת לעניין של הנגשה סיעודית.

לימור לבנת: במהלך השנים האחרונות, מאז שהפסיקו לתת כסף לצורך ההנגשה הסיעודית, אנחנו המשכנו לעסוק בהנגשה סיעודית מכספי תרומות.

לימור לבנת: אנחנו ממשיכים את זה גם היום מכספי תרומות, קצת בשיתוף פעולה גם עם משרד הבינוי והשיכון.

לימור לבנת: גם כאן, אם יש פתרונות שקיימים של הרשות, אז אנחנו נשמח מאוד.

לימור לבנת: הערה אחרונה לגבי משרד הרווחה.

לימור לבנת: שמעתי את מה שאמרה רננה.

לימור לבנת: יש להם תוכניות להקים קהילות תומכות וניתן להפנות ויש להם ככה.

לימור לבנת: שמעתי שיש להם 20 רשויות.

לימור לבנת: זה הכול בגדר תוכניות וכל מיני סיפורים.

לימור לבנת: נכון למה שאנחנו יודעים ולמה שכתב מבקר המדינה, לא מה שאני אומרת, משרד הרווחה לא ניצל את התקציבים שלו.

לימור לבנת: במקום שהוא לא יכול היה לנצל את התקציבים שלו, אילו היה מעביר אותם אלינו, אנחנו יודעים לנצל אותם יוצא מן הכלל טוב.

לימור לבנת: אתה אלעזר יודע את זה מצוין.

לימור לבנת: אנחנו יודעים לנצל אותם מצוין לצרכים של הניצולים.

לימור לבנת: במקום זה, הכסף הזה סתם הלך לאיבוד, חזר לאוצר ולא קרה איתו שום דבר.

לימור לבנת: ב-2018-2020 חלקית עשו ככה וככה ומנובמבר התחילו לעבוד עם קצינים.

לימור לבנת: אני רוצה להדגיש, לא מדובר כאן בהתנדבות של פגישות אלא בטלפונים.

לימור לבנת: לנו יש פרויקט של למעלה מ-3,000 מתנדבים וגם לרשות יש פרויקט של מתנדבים שנפגשים עם הניצולים.

אלעזר שטרן: נכון, אני מכיר את זה ולכן אני הערתי לה על זה שהיא מדובר מנובמבר.

לימור לבנת: בצדק.

לימור לבנת: כאן מדובר בטלפונים של משרד הרווחה.

לימור לבנת: זה לא אותו דבר.

לימור לבנת: אני מציעה שמשרד הרווחה יצטנע, יעמוד בפינה ולא יספר לנו סיפורים ומעשיות.

לימור לבנת: מבקר המדינה כתב דברים כהווייתם.

לימור לבנת: זה חמור ואני מציעה שאת הכספים שיש במשרד הרווחה והוא לא יכול לנצל אותם, שיעביר למקומות שבהם אפשר לנצל אותם ויודעים לעשות את הדברים כמו שצריך.

לימור לבנת: תודה.

אלעזר שטרן: אנחנו נעבור למוסד לביטוח לאומי ואחרי זה למשרד לשוויון חברתי.

לימור לבנת: אלעזר, אני רוצה לבקש אם אפשר שהוועדה תיתן בסוף המלצה לוועדת העיזבונות בנושא לחצני המצוקה.

אלעזר שטרן: אני אומר את זה כבר עכשיו בלי לחכות לסוף.

אלעזר שטרן: אנחנו כוועדה לביקורת המדינה נעלה את הנקודה הזאת ונפנה לוועדת העיזבונות שלמרות שתמו שלוש שנים, זה לא זמן רגיל שאפשר לחתוך פרויקט כזה, במיוחד בימים האלה.

אלעזר שטרן: אנחנו נוציא פנייה ונכתב אתכם כמובן.

רוחמה מרזם: אני עובדת אגף סיעוד במוסד לביטוח לאומי.

אלעזר שטרן: אנחנו מבקשים רק שתקצרי.

רוחמה מרזם: מהפגישות המקדימות שלנו הגענו למצב שאיתרנו כ-1,500 ניצולי שואה שלא נבדקו במהלך שלוש השנים האחרונות.

רוחמה מרזם: הם מקבלים אצלנו גמלת סיעוד אבל הם לא נבדקו לעניין החמרה.

רוחמה מרזם: אנחנו מתכוונים לשלוף את השמות האלה ולפנות אליהם אחד אחד כדי לבדוק את האפשרויות למצות איתם זכויות.

רוחמה מרזם: נבדוק האם חלה החמרה במצבם ולאפשר להם לקבל את מלוא הגמלה המגיעה להם.

אלעזר שטרן: אני מעריך גם את מה שאתם עושים וגם על הדברים הקצרים.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: המשרד לשוויון חברתי.

אלעזר שטרן: יעל מבורך, בבקשה.

יעל מבורך: שלום לכולם.

יעל מבורך: אני גם אנסה להיות קצרה.

יעל מבורך: אני רוצה להגיד תודה למבקר המדינה.

יעל מבורך: שמענו את הדברים ומי שעוקב אחרי הנושא הזה בשנים האחרונות יודע שמשרד מבקר המדינה לאורך השנים הציף הרבה מאוד נקודות חשובות בעבודה של הרשות ובטיפול בניצולים.

יעל מבורך: זה היה כלי מאוד אפקטיבי בשיפור המנגנונים של הממשלה בנושא הזה.

יעל מבורך: תקופת הדוח היא באמת מהתקופה שהרשות היתה במשרד האוצר.

יעל מבורך: אנחנו קיבלנו את האחריות לנושא ניצולי השואה והטיפול והסיוע בהם לפני חצי שנה.

יעל מבורך: מאז עשינו כמה דברים מאוד משמעותיים ביחס למה שכתוב בדוח ואני רוצה להתייחס אליהם.

יעל מבורך: הנושא הראשון זה הנושא של המיפוי.

יעל מבורך: עלתה הסוגייה של מיפוי ניצולי השואה.

יעל מבורך: המשרד, יחד עם הרשות, בשבועיים וחצי האחרונים התקשר ל-76,000 ניצולי שואה.

יעל מבורך: שאל אותם לשלומם בתקופת הקורונה, עשה להם איזה הליך מיפוי מקוצר.

יעל מבורך: צריך להשלים את ההליך הזה כדי שהוא יהיה מלא וגם סיוע להם במענים שונים כמו: בדידות, הפעלה של מתנדבים שמגיעים באופן קבוע לניצולי השואה וגם מענים לדברים יותר חומריים כמו עזרה בקניות ובתרופות.

יעל מבורך: הביקוש לפרויקט הזה לצערי מאוד גבוה.

יעל מבורך: הנושא השני הוא הנושא של שיפוץ והנגשה.

יעל מבורך: כפי שנאמר בדוח המבקר, הנושא הזה ברמת הממשלה לא טופל לאורך השנים.

יעל מבורך: מי ששיפץ והנגיש דירות של ניצולי שואה ועושה את זה גם היום זאת הקרן לרווחת ניצולי השואה וגם עמותות כמו עמותת לתת.

יעל מבורך: ברמה הממשלתית לא היה מנגנון מובנה ופעיל לבצע שיפוצים מהסוג הזה.

יעל מבורך: אנחנו יחד עם משרד השיכון הקמנו מיזם משותף שלמעשה הוקם.

יעל מבורך: אני מקווה שהוא יגיע להיקף של 5 מיליון שקלים, מה שיאפשר שיפוץ והנגשה של אלפי דירות ב-18 חודש הקרובים.

יעל מבורך: הנושא של לחצני מצוקה דובר פה.

יעל מבורך: המשרד לשוויון חברתי העמיד את המיליון שקלים החסרים להשלמת השנה הזאת.

יעל מבורך: לצערי לא ניתן לזה פתרון קבוע.

יעל מבורך: ברשותכם, אני גם אדבר עם האפוטרופוסית הכללית בנושא שעלה פה עכשיו לגבי ועדת העיזבונות.

יעל מבורך: יש לנו שיתוף פעולה טוב ואני אעלה את הנושא הזה בפניה.

יעל מבורך: בנושא הוועדה הבין-משרדית.

יעל מבורך: אכן הדוח מעלה בעיות בעבודתה בעבר.

יעל מבורך: מאז שהנושא עבר לאחריות המשרד לשוויון חברתי ולשר היא מתכנסת באופן קבוע.

יעל מבורך: יש לנו גם ישיבה ביום חמישי הקרוב.

יעל מבורך: היא עובדת גם בצוותי משנה בהובלה של הרשות.

יעל מבורך: היא עובדת בצורה מאוד טובה ואנחנו מקווים שכך יימשך.

יעל מבורך: בנושא של גורם מתכלל, תכלול הנושאים הקשורים לניצולי שואה, אני חושבת שהעברת הרשות לתוך המשרד לשוויון חברתי פועלת בדיוק בכיוון הזה.

יעל מבורך: זה בדיוק התכלול והריכוז של הנושאים שאליו כיוון המבקר.

יעל מבורך: זה חוסך הרבה בעיות שנופלות והיו יכולות ליפול בין הכיסאות.

יעל מבורך: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות אחרונות.

יעל מבורך: הנושא הראשון הוא שעות הסיעוד.

יעל מבורך: הדוח מציף את הנושא של נכי המלחמה בנאצים שלא זכאים לקבל את אותן 9 שעות סיעוד.

יעל מבורך: אנחנו הצפנו את הנושא הזה מול משרד האוצר מספר פעמים.

יעל מבורך: בפעם האחרונה עשינו את זה בשבוע האחרון והעמדנו מקור תקציבי שיכול לממן את שעות הסיעוד לקבוצה הזאת היות ומדובר בקבוצה יחסית קטנה ובבעיה שלכאורה ניתן לתור בצורה זריזה ומיידית ולצערי נענינו בשלילה.

יעל מבורך: גם את הנושא של קצבאות חודשיות לאלו שעלו אחרי שנת 1953 העלינו מול משרד האוצר עוד טרם הבחירות ברמה של השרים, ברמה שלי מול אגף התקציבים.

יעל מבורך: צריך לציין שוועידת התביעות במשא ומתן שלה מול גרמניה עשתה השנה צעד משמעותי.

יעל מבורך: הקבוצה הזאת שמקבלת 4,000 שקלים לשנה מקבלים במהלך השנתיים הקרובות מענק חד פעמי של 1,200 יורו לאדם.

יעל מבורך: זה לא המון אבל ביחס לאותם 4,000 שקלים שנותנת המדינה, זה אבן דרך משמעותית.

יעל מבורך: אנחנו ביקשנו ורצינו שבעצם גם הממשלה תצטרף לתיקון המאוד מבורך הזה כך שתוחלף הקצבה השנתית לקצבה חודשית של 1,000 שקלים.

יעל מבורך: לצערי, כרגע התוכנית איננה מקודמת כיום ואנחנו כמשרד נמשיך לקדם ולדחוף אותה.

יעל מבורך: אני חושבת שביחס לנושאים שהעלה הדוח, ישנה התקדמות בחצי השנה האחרונה בחלק עיקרי של הנושאים.

יעל מבורך: בנושאים העיקריים שזה הגדרת הקצבאות, אנחנו נמשיך לפעול.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת מיקי, בבקשה.

אלעזר שטרן: אבקש לקצר.

מיקי לוי: אני מברך אותך על קיום הדיון המבורך הזה אבל נראה לי שהדיון הזה צריך להיות דיון אחר.

מיקי לוי: ברשותך, אני מנהל קרב יחד עם אחרים מאז שהתפרקה הממשלה, להשאיר את הרשות בתחום משרד האוצר.

מיקי לוי: זאת טעות 50 יום לפני להעביר את הרשות למשרד לאזרחים ותיקים.

מיקי לוי: אין לו שום יכולת למידה ולא כלום.

מיקי לוי: אני אומר לך, הרשות נמצאת 50 שנה באוצר כסגן שר האוצר הרשות היתה קרובה לליבי וטיפלתי בה באופן אישי.

מיקי לוי: מה עוד, כשנכנסנו לאוצר לפיד דפק על השולחן ובתוך שבוע ימים מיליארד שקל, מה שלא היה מאז ומעולם, הועברו לרשות כדי לחלק אותם באופן מקצועי לניצולים שעד אז סבלו מחוסר כסף.

מיקי לוי: אני אומר לך, ההעברה הזאת היא פוליטית, היא פוליטית.

מיקי לוי: לא הייתי מדבר מילה אם הממשלה הזאת לא היתה נופחת את נשמתה האחרונה וטוב שכך.

מיקי לוי: לא הייתי אומר כלום, אבל ההעברה היתה פוליטית.

מיקי לוי: 50 שנה הרשות נמצאת במשרד האוצר.

מיקי לוי: ברוב הזמן היא מטופלת כמו שצריך.

מיקי לוי: יש בקשות של הארגונים לא להעביר את זה.

מיקי לוי: ראיתי את המכתב שנשלח על-ידי המנכ"לית.

מיקי לוי: בדקתי את התוכן שלו.

מיקי לוי: ביקשתי משר האוצר לקבל את המכתב.

מיקי לוי: קיבלתי את התוכן וביררתי.

מיקי לוי: רוב הפרטים שנרשמו הרשות ביצעה ולא המשרד.

מיקי לוי: אני אומר את זה באחריות.

מיקי לוי: בדקתי אחד לאחד.

מיקי לוי: בשוליים שבשוליים אולי המשרד הזה עשה משהו.

מיקי לוי: צר לי להגיד.

מיקי לוי: אני אומר לך שברובו אינו אמת.

מיקי לוי: אני אומר דברים קשים, אני לוקח אחריות על כל מה שאני אומר.

מיקי לוי: כל זה נעשה על-ידי הרשות.

מיקי לוי: 70,000 ומשהו טלפונים ואני אומר לך שבוצעו רק 28,000.

מיקי לוי: בדיון שנעשה נאמר שזה גורם לקשיים וזה מעמיס בימים טרופים כאלה.

מיקי לוי: אני לא מקצועי כמוך.

מיקי לוי: אתה התחלת ברשות ואתה מכיר את הרשות יותר ממני.

מיקי לוי: גודל הרשות כפולה ומכופלת מהמשרד.

מיקי לוי: איך המשרד בולע אותו בכלל.

מיקי לוי: נכון, יש החלטת ממשלה, החלטה פוליטית.

מיקי לוי: מזה 3 חודשים או חודשיים וטיפלה הרשות התחילה לעבור למשרד.

מיקי לוי: כרגע, אדוני, ההחלטה נמצאת אצל היועץ המשפטי לממשלה לבחינה.

מיקי לוי: האם על-פי סעיף 99 ביטול ההכרזה הזאת אפשרית בזמן בחירות?

מיקי לוי: ממתינים לעמדת הלשכה המשפטית של המשרד לאזרחים ותיקים.

מיקי לוי: אני מבקש ממך לקבל כאן החלטה.

מיקי לוי: ממסמסים גם את העניין הזה שתוך 24 שעות ההחלטה הזאת תועבר ליועץ המשפטי לממשלה.

מיקי לוי: לי אין כוח שיש למנכ"לית, אני מודה, בתוך המשרד שלה בהיעדר שר.

מיקי לוי: אני מבקש שתקבל החלטה תוך 24 שעות, שהעמדה המשפטית תועבר ליועץ המשפטי לממשלה כדי שהוא יוכל לבחון את זה.

מיקי לוי: שוחחתי עם שר האוצר.

מיקי לוי: שר האוצר אומר שאני צודק.

מיקי לוי: לא צריך להעביר 50 יום לפני הבחירות את הכול למשרד לאזרחים ותיקים.

מיקי לוי: כל המערכות המחשוביות, כל האנשים שיודעים לעבוד וכל הדברים הכבדים נמצאים במשרד האוצר.

מיקי לוי: שם יש את הוותק של 50 שנה וניסיון.

מיקי לוי: יותר טוב, פחות טוב, אבל רק זמן הלמידה – מי כמוך יודע שהרשות כל-כך מסובכת בטיפול בה.

מיקי לוי: סוף סוף זה עובד.

מיקי לוי: זה עובד לא ב-99.

מיקי לוי: 9% אבל זה עובד ואני לא שומע בחמש השנים האחרונות טענות של ניצולים כי כל הדברים הגיעו לוועדת כספים כדי לאשר.

מיקי לוי: אני קרוב וצמוד לנושא הזה.

אלעזר שטרן: מיקי - - -

מיקי לוי: מדם ליבי אני מדבר, אני מבקש ממך.

מיקי לוי: דיברתי עם שר האוצר ואמרתי לו שיעצור את זה.

מיקי לוי: חלק מההעברה הפוליטית זה על הראש שלך.

מיקי לוי: תעצור את זה בבקשה.

מיקי לוי: התשובה שקיבלתי, אתה צודק, אני עושה את כל המאמצים.

מיקי לוי: 50 יום, אם הוא לא יעביר כל מיני דברים למשרד לא יקרה כלום ואחר-כך זה יהיה בצורה מסודרת.

מיקי לוי: אם משרד האוצר לא מעביר לך כל מיני דברים, על אחת כמה וכמה זה מוכיח שהרשות צריכה להישאר באוצר כי כשהרשות היא של האוצר הוא כן מעביר.

מיקי לוי: הייתי שם שנה ו-9 חודשים ואני יודע.

מיקי לוי: דיברתי גם עם סגן שר האוצר.

מיקי לוי: דיברתי עם איציק שמולי והתחננתי שיעשה דבר טוב לפני שהוא עוזב.

מיקי לוי: תוותר על הרשות, ממילא אתה לא יודע מה נעשה שם.

מיקי לוי: בשבוע הבא אתה עובר.

מיקי לוי: בשבוע הבא יהיו באחריותו של ראש הממשלה החליפי כמה וכמה משרדים, ביניהם התקשרות, תפוצות, ביטחון, משפטים ורווחה.

מיקי לוי: במי הוא יטפל?

מיקי לוי: בניצולי השואה?

מיקי לוי: במי הוא יטפל?

מיקי לוי: אני אומר לך משהו, המנכ"לית, באופן אישי.

מיקי לוי: את מסתמנת כמי שמובילה את ההתנגדות וזה עובר לפסים אישיים.

אלעזר שטרן: מיקי - - -

מיקי לוי: לא, אני אגיד את זה, אני לוקח אחריות.

אלעזר שטרן: היא משרתת ציבור.

מיקי לוי: אין בעיה, אני מדבר אליה בנימוס.

מיקי לוי: אני לא מקלל ולא כלום.

מיקי לוי: אבל היא מסתמנת כמי שמובילה את זה, זאת עובדה.

מיקי לוי: אני מדבר ברוגז מדם ליבי.

מיקי לוי: ההתנגדות הזאת עוברת לפסים אישיים.

מיקי לוי: אני אומר לך, אם הרשות תעבור ב-50 יום האלה, ירח הדבש הזה ייגמר בעוד 50 יום כי הבחירות בפתח.

מיקי לוי: תודה רבה.

אלעזר שטרן: מיקי תודה.

אלעזר שטרן: אולגה ממשרד הקליטה.

אולגה דדון: אני ממשרד העלייה והקליטה.

אולגה דדון: בהתייחס לדוח המבקר בהתייחס למשרדנו בהקשר למתן פתרונות דיור ציבורי לניצולי שואה הנמצאים בתור של הממתינים.

אולגה דדון: קצת נתונים של המשרד.

אולגה דדון: נכון להיום, בתור הממתינים של משרדנו נמצאים כ-10,500 ניצולי שואה מסך כ-22,000 ממתינים קשישים בכל תור הממתינים.

אולגה דדון: בשנת 2018 קיבלו כ-1,500 ניצולי שואה פתרונות דיור מהמשרד ומתגוררים היום בפתרונות דיור של המשרד כ-6,000 ניצולי שואה.

אולגה דדון: לעניין סיוע בשכר דירה.

אולגה דדון: בשנת 2018, ביוזמת המשרד, ניתנה תוספת של 300 שקלים בחודש לכלל הגמלאים כולל ניצולי שואה.

אולגה דדון: כמובן שהסיוע שמקבלים היום ניצולי שואה בשכר דירה אינו מספיק ולא מכסה את כל עלות שכר הדירה שהניצול נאלץ לשלם.

אולגה דדון: הרבה פעמים הניצול נמצא בדירה שאינה הולמת את צרכיו.

אולגה דדון: לכן השאלה לגבי החלופה בין להמשיך לקבל סיוע בשכר דירה לבין להמשיך להימצא בתור של הממתינים אינה רלוונטית.

אולגה דדון: כל מי שנמצא בתור הממתינים של משרד העלייה וקטנה הוא ממשיך לקבל סיוע בשכר דירה עד שהוא מקבל פתרון דיור ציבורי.

אולגה דדון: אם מגיע תורו והוא מחליט שהוא לא רוצה לקבל פתרון דיור ציבורי, הוא ימשיך לקבל סיוע בשכר דירה.

אולגה דדון: אני מבינה שהמספר של 10,000 הוא עצום.

אולגה דדון: אנחנו מתמודדים עם מצוקה מאוד קשה בדיור הציבורי.

אולגה דדון: נציגי משרד השיכון נמצאים כאן היום ואנחנו נשמח לקבל כל פתרון דיון נוסף ממשרד השיכון ומתחייבים שכל פתרון דיור שיתקבל מעבר למכסה הרגילה אנחנו נקצה אותו במיוחד לניצולי שואה.

אולגה דדון: היום אנחנו נותנים לניצולים עדיפות של שנה אחת בתור לממתינים.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: נעבור לעמותות פרלמנטריות.

אלעזר שטרן: יוחנן רון, לא נמצא.

אלעזר שטרן: מרדכי הראלי, בבקשה.

מרדכי הראלי: תודה ליושב-ראש ותודה למנהלת של הרשות לזכויות ניצולי השואה.

מרדכי הראלי: אני ארשה לעצמי להוסיף רק כמה דברים אחרי שהזכירו את הקבוצה שאני משתייך אליה, קבוצה של מקבלי רנטה מגרמניה.

מרדכי הראלי: אני באמת אסיר תודה שהסכום עלה כי בתוך המעקב של המבקר המדינה, הקבוצה הזאת פשוט נמחקה והוזכרה רק כדרך אגב.

מרדכי הראלי: רציתי להעלות פה שני שקפים.

מרדכי הראלי: שקף אחד מהדוח הקודם ושקף אחד מהדוח הקודם להשוואה.

מרדכי הראלי: זאת הדיאגרמה מהדוח הקודם של מבקר המדינה.

אלעזר שטרן: הוא השווה את זה.

מרדכי הראלי: היו 7,212 והיום יש בקושי 4,000 ומשהו.

מרדכי הראלי: בדוח המעקב הקבוצה הזאת פשוט נמחקה.

מרדכי הראלי: היא רק מוזכרת כדרך אגב באקראי כשקיבלה תוספות והשלמות הודות למאמץ של כמה אנשים טובים.

מרדכי הראלי: זה כולל את יושב-ראש הוועדה, הרשות לזכויות ניצולי שואה וכמובן את יו"ר ועדת הכספים הרב גפני.

מרדכי הראלי: אלמלא הם, ההטבות האלה לעולם לא היו מגיעות כי הקבוצה הזאת במשך שנים היתה מוזנחת למרות שההטבות שהיא קיבלה לא עלו למדינת ישראל פרוטה במשך שנים.

מרדכי הראלי: בכל ההחלטות המנהליות והחקיקה שהיתה היה דבר מוצדק.

מרדכי הראלי: הם רצו למנוע כפל הטבות אבל בנוסף למניעת כפל הטבות נעשתה החרגה בלתי הגיונית של הקבוצה הזאת מהטבות שונות שהמדינה נתנה.

מרדכי הראלי: כך, למשל, בנושא של מס רכישה.

מרדכי הראלי: ניצול שואה, מאלה שמקבלים הטבות במסגרת חוק נר"ם וחוק ההטבות, כשהוא רוצה לעבור, קיבלו הנחה מאוד משמעותית ממס רכישה.

מרדכי הראלי: הקבוצה הזאת משום מה הוחרגה.

אלעזר שטרן: מרדכי, הנקודה ברורה.

מרדכי הראלי: אני רק מצטער שזה לא זכה להדגשה או לטיפול ראוי בדוח המעקב.

אלעזר שטרן: טוב שאתה מעלה את זה.

אלעזר שטרן: אני מקווה שגם רוח הדברים של השוואת הזכויות האלה עברה פה כחוט השני אצל דוברים שונים.

אלעזר שטרן: אנחנו נטפל גם בזה ונעלה גם את הנקודה הזאת.

אלעזר שטרן: ארנה, בבקשה.

אלעזר שטרן: לא עונה.

אלעזר שטרן: אברהם רות, בבקשה.

אברהם רות: יש לי כמה נקודות מאוד קצרות.

אברהם רות: לגבי התשלומים של 4,000.

אברהם רות: השר כץ הבטיח לפני חודש שהוא מפסיק להוריד את הכסף מהניצולים האלה אבל ברשות לזכויות הניצולים לא יודעים מכלום.

אברהם רות: אני מבקש להגיד לגבי העברה של הרשות מהאוצר למשרד לשוויון זכויות, זאת פשוט שערורייה.

אברהם רות: זאת עובדת אחת.

אברהם רות: עם כל הכבוד, אני לא מכיר אותה.

אברהם רות: היא עבדה באוצר ועכשיו נלחמת בכל כוחה באוצר כדי להעביר אליה את החלק הזה.

אברהם רות: הלוואי והמשרד לשוויון זכויות היה עומד בהתחייבויות שלו כלפי הארגונים יש בלגאן גדול.

אברהם רות: לא העבירו תקציבים לשנת 2020 ועכשיו להעביר את כל הניצולים, אני חושב שזה אבסורד.

אברהם רות: דבר שלישי.

אברהם רות: יש עניין של זיכרון שואה.

אברהם רות: יש כאלה ואני ביניהם שניצלו על-ידי לא יהודים.

אברהם רות: עכשיו יש במקרה איזו נימה של חסידת עולם.

אברהם רות: ההורים שלה פה ורוצים לגרש אותם כי אומרים שזה רק הולך לשני דורות ולא לשלושה דורות.

אברהם רות: אני שואל איפה זיכרון השואה?

אברהם רות: אחרי הדור השלישי זה נגמר?

אלעזר שטרן: אברהם, אתה תעביר לנו את הפרטים ואנחנו נראה מה אפשר לעשות.

אלעזר שטרן: תודה רבה.

אברהם רוט: רשות המיסים עשתה יוזמה והחזירה כספים לכל הניצולים הנכים.

אברהם רוט: זה נעשה ביוזמה עצמית של רשות המיסים ואני רוצה לברך אותם.

גליה מאיר אריכא: זה יחד עם הרשות לזכויות ניצולי שואה.

גליה מאיר אריכא: זאת יוזמיה שלנו יחד עם רשות המיסים.

ויגדה ארנה קרצר: שלום וברכות לכולם.

ויגדה ארנה קרצר: אני חברה בוועד המנהל של עמותה פרלמנטרית לזכר השואה.

ויגדה ארנה קרצר: בכל יום, במיוחד בתקופת הקורונה, אנחנו בצפון משרתים את כל ניצולי השואה דרך המדיה והטלפונים.

ויגדה ארנה קרצר: רבותיי, ניצולי השואה מוותרים על לחצני מצוקה בגלל שזה נמצא בסלט יחד עם עוד שירותים אחרים.

ויגדה ארנה קרצר: הם לא יכולים לשלם את ה-75 שקלים בשביל אינסטלטור והכול.

ויגדה ארנה קרצר: הם מבקשים אך ורק ניצולי שואה.

ויגדה ארנה קרצר: לתשומת ליבכם, אולי אפשר לחצן מצוקה בלבד ולא עוד שירותים על-מנת שהם לא יסרבו.

ויגדה ארנה קרצר: האחריות שלנו שהם לא יהיו בודדים בשעת צרה.

אלעזר שטרן: הקרן לרווחה מכירה את הבקשה הזאת שלך?

ויגדה ארנה קרצר: הקרן לרווחה מכירה כי אני גם בוועד המנהל שם.

ויגדה ארנה קרצר: הם לא יכולים לפתור את זה כי יש להם מינויים מלפני שנים והם לא מקבלים מינויים חדשים.

אלעזר שטרן: רשמנו את הנקודה, תודה.

אלעזר שטרן: יעל, רצית לומר משהו.

יעל מבורך: לצערי חבר הכנסת מיקי לוי עזב את הדיון.

יעל מבורך: אני רוצה לומר למען הסדר הטוב שהאחריות לטיפול בניצולי שואה, כפי שאמרתי, הועברה למשרד לשוויון חברתי לפני חצי שנה.

יעל מבורך: אני חושבת שהשינוי עכשיו, 50 יום לפני הבחירות, יהיה דבר שנשקול אותו.

יעל מבורך: אני רק אומר שאם משרד האוצר, כפי שנרמז פה, יעמיד תקציבים לטובת ניצולי השואה אם זה יהיה במשרד האוצר ולא יעמיד להם תקציבים אם זה יהיה במשרד אחר, אני חושבת שזה דבר שצריך לטפל.

אלעזר שטרן: יעל, מיקי הוא לא במשרד האוצר.

אלעזר שטרן: את מכירה את הגמישויות ואת מהירויות התגובה.

יעל מבורך: אני מכירה גם את ניגודי העניינים.

גליה מאיר אריכא: אני רוצה לומר משפט.

אלעזר שטרן: גליה, אני לא רוצה שיהיה פה פינג פונג.

גליה מאיר אריכא: לא, כי נאמר כל הזמן שהרשות עברה לפני חצי שנה.

גליה מאיר אריכא: הרשות לא עברה.

גליה מאיר אריכא: כל כוח האדם וכל מערכות המחשוב יושבים במשרד האוצר.

יעל מבורך: חברים, אם רוצים לפתוח את הנושא הזה בצורה מסודרת אפשר לעשות אבל בוודאי זאת לא הדרך.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: אנחנו מכירים את הנתונים האלה.

אלעזר שטרן: לימור דיברה אז בגלל קוצר הזמן נוותר על המנכ"לית.

אלעזר שטרן: הגברת אורלי סיוון מאביב לניצולי שואה.

 << אורח >> אורלי סיון: שלום לכולם.

 << אורח >> אורלי סיון: אני מברכת על הדיון ועל הביקורת ועל המעקב אחרי הביקורת.

 << אורח >> אורלי סיון: אין לי הרבה מה להוסיף רק לגבי עניין שהובא בצורה ברורה בביקורת על ניצולי שואה שעלו לארץ אחרי 1953.

 << אורח >> אורלי סיון: המבקר נתן את המלצתו שהמענק השנתי שהם מקבלים היום מהמדינה הוא מאוד נמוך.

 << אורח >> אורלי סיון: דובר בנושא הזה ויש להעלות את הסכום.

 << אורח >> אורלי סיון: הדבר הראשון שצריך לעשות ברגע שיהיה תקציב.

אלעזר שטרן: שמת לב שזה עלה ואת מדגישה את הנקודה.

 << אורח >> אורלי סיון: נכון.

אלעזר שטרן: תודה לך.

אלעזר שטרן: איגוד העובדים הסוציאליים, ליאת מגל.

ליאת מגל: שלום לכולם.

ליאת מגל: אני רוצה להודות לכם על ההזדמנות להיות כאן ולהגיד בקצרה כמה נקודות שאנחנו רואים היום בתוך המשבר של הקורונה.

ליאת מגל: ראשית, הצרכים של ניצולי שואה משתנים.

ליאת מגל: הסגרים משחזרים טראומות מהילדות.

ליאת מגל: אנשים שהיו כבר סגורים במקומות מקלט כשבחוץ משתוללת איזו קטסטרופה.

ליאת מגל: זה מביא לרמת אינטנסיביות גוברת והולכת.

ליאת מגל: זה דורש הרבה יותר טיפול של עובדים סוציאליים.

ליאת מגל: יש אנשים שצריכים שיחת טלפון כל יום.

ליאת מגל: ניצולי שואה שנמצאים בבידוד והם פוחדים שהם נדבקו.

ליאת מגל: אין לי מילים להגיד מה עושה חוסר הוודאות הזאת ברמה הנפשית.

ליאת מגל: לעומת הגידול בפניות ובאינטנסיביות אין גידול במצבת העובדים ובכוח האדם.

ליאת מגל: התוצאה היא שיש פשוט קריסה.

ליאת מגל: אנחנו לא מצליחים להגיע לכולם.

ליאת מגל: יש אנשים שממש צריכים עזרה ואנחנו פשוט לא מצליחים להגיע אליהם.

ליאת מגל: זה דבר שהיה מאוד חשוב לי להגיד.

ליאת מגל: חשוב לי גם להגיד שהוועדה הזאת מתייחסת לדוח מלפני שנתיים אבל אני כן חושבת שאולי צריך גם לחשוב איך בונים ומתכללים מענים היום כשהמצב אחר והצרכים אחרים והם כבר לא כלכליים ולא רק נקודתיים אלא משבר מתמשך.

אלעזר שטרן: אירית ממשרד הבריאות.

אירית לקסר: שלום.

אירית לקסר: אני מתנצלת שקודם לא היינו זמינים.

אירית לקסר: אני ראש אגף גריאטריה במשרד הבריאות.

אירית לקסר: נמצאים איתי בזום גם ליאור ברק המפקח על קופות חולים ועוד נציגים.

אירית לקסר: להגיד שניצולי שואה בעצם מהווים בין 30% ל-40% מהדיירים במסגרות החוץ ביתיות בבתי האבות.

אירית לקסר: אני מניחה שהרבה מהם נמצאים גם קהילה.

אירית לקסר: אני רוצה להגיד שכרגע אין טיפול ייחודי לניצולי שואה מול הקשישים האחרים.

אירית לקסר: היום חיסנו 70% עד 80% מהדיירים בבתי אבות, זה כולל גם ניצולי שואה.

אירית לקסר: אלה שלא חוסנו זה כנראה כאלה שלא היתה הסכמה מטעמם או מבני המשפחה כי 100% יכלו להתחסן.

אירית לקסר: כשאנחנו מדברים על מרותקי בית, קרוב ל-60% ממרותקי בית, קופות החולים כן מביאים אותם למרכזי התחסנות להתחסן.

אירית לקסר: בתוכם יש גם מרכיב משמעותי של ניצולי שואה.

אירית לקסר: כרגע אלא שלא ניתן להביא אותם, די מקפידים לחסן את כל הסביבה המטפלת בהם.

אירית לקסר: בתחלואה בקורונה אנחנו מתייחסים לכלל בני 65 כמו כלל האוכלוסייה והקשישים ניצולי השואה בתוכם מקבלים את זה בצורה שוויונית.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: אני מקבל את הדואליות הזאת של ניצולי שואה מצד אחד ואת היחס השוויוני בין ניצולי שואה לבין אנשים בגילם בעלי מצב בריאותי דומה לשלהם.

אלעזר שטרן: כהנחת יסוד, אין לי ספק שאי ההבחנה הזאת היא נכונה, לצד ההבחנה בין התגמולים לניצולי שואה ואולי אנחנו מחזירים להם את מה שמדינת ישראל קיבלה עבורם לאורך השנים ומכאן מעמדם המיוחד.

אלעזר שטרן: אני חוזר לצחי ממשרד מבקר המדינה.

אלעזר שטרן: אתה רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה?

צחי סעד: אמרנו את הדברים שלנו בהתחלה.

צחי סעד: שמענו בקשב רב את הדברים, כולל דברים שתוקנו והשתפרו.

צחי סעד: בהקשר של מעבר האחריות, אני חושב שציינו את זה והסברנו את זה גם בדוח, על חשיבות השמירה על יציבות והימנעות מזעזועים, במיוחד נוכח העובדה שהזמן קצר בהקשר הזה ואין מקום לזעזועים ושינויים שיפגעו בניצולים, במיוחד גם שזאת העמדה שלהם.

צחי סעד: לגבי שאר הנושאים נמשיך ונעקוב.

צחי סעד: כמו שאמרתי, המשרד מייחס לזה חשיבות רבה.

צחי סעד: אנחנו נמשיך לעקוב ולטפל בנושא הזה.

אלעזר שטרן: תודה לכולם.

אלעזר שטרן: אני בטוח שכל מי שיושב כאן ונמצא בזום מייצג את עצמו, את המשרדים אבל יותר מכך, מדובר בהרבה מאוד אזרחים טובים, עובדי ממשלה ועובדי ארגונים שמבינים את המיוחדות של ניצולי שואה.

אלעזר שטרן: מחד, מבינים את הסבל ואת התרומה של ניצולי השואה לבניין המדינה, ומאידך, אנחנו מבינים שהזכות שלנו הולכת ופוקעת בשל הזמן הקצר שבו אנחנו יכולים לממש את הזכות שלנו לטפל בניצולי שואה ולהעביר את זה לילדים שלנו ולנכדים שלנו.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה קמצוץ ממה שאנחנו חייבים לאנשים האלה ולדור הזה.

אלעזר שטרן: באופן אישי, אני חושב שזאת זכות גדולה לסייע להם בכל דרך.

אלעזר שטרן: אני צריך להגיד גילוי נאות.

אלעזר שטרן: עוד לפני דוח מבקר המדינה אני חשבתי מראש שזה לא נכון להעביר את הרשות.

אלעזר שטרן: אני חושב שמבקר המדינה מסביר את זה ואני חושב שאני חייב להגיד את זה גם למנכ"לית יעל מכיוון שעל פניו אולי את לוקחת דברים באופן אישי ואני יכול להבין.

יעל מבורך: ממש לא.

אלעזר שטרן: אני אגיד עוד דבר.

אלעזר שטרן: היה היגיון לפני שנים להעביר את הרשות למשרד הרווחה כי אז עוד לא היה משרד לשוויון חברתי.

אלעזר שטרן: אנחנו בעד תכלולים.

אלעזר שטרן: אני הבנתי את זה גם בשנים עברו.

אלעזר שטרן: אני חושב שמה שעמד מול העניין הזה זה באמת הניסיון שנצבר במשרד האוצר שיש להגיד שהטיפול השתפר מאוד.

אלעזר שטרן: עפרה לא נמצאת פה, אז צריך לאחל לה ולהודות לה.

אלעזר שטרן: אני חושב שמבקר המדינה היטיב להגדיר את זה בדוח מ-2017.

אלעזר שטרן: לא נותרו למדינת ישראל שנים רבות כדי לסייע לאוכלוסיית ניצולי השואה.

אלעזר שטרן: משרד מבקר המדינה העיר וגם ציין פה נציג מבקר המדינה שהוא לא רגיל להערות כאלה והוא מעיר אותם בגלל החריגות של הדברים האלה.

אלעזר שטרן: "לנוכח הזמן ההולך ואוזל יש לטפל באוכלוסייה זאת במלוא המרץ ללא שינויים דרמטיים או זעזועים ארגוניים שעלולים להביא לעיכוב בטיפול ולפגיעה בניצולים בערוב ימיהם אלא מתוך טיוב השירות והסיוע הניתן להם בתקופה האמורה".

אלעזר שטרן: אני חושב שההערה שנזרקה פה – יעל, גם מה שאת אמרת, שלא הגיוני שבגלל שזה לא אצל משרד האוצר הוא לא יעביר תקציבים.

אלעזר שטרן: אני מבין את ההיגיון של ההערה הזאת אבל בעצם זה לא משנה.

אלעזר שטרן: ברור שהוא לא צריך לעכב שום דבר שקשור לניצולים, אבל מהצד השני ברור שכשמשהו נמצא אצלך בדמות הרשות שעובדת הרבה שנים מתחתיך זה שונה.

אלעזר שטרן: אני יושב בבניין הזה כבר כמה שנים.

אלעזר שטרן: הנושא של ניצולי שואה קיבל הרבה פעמים קדימויות תקציביות, בין השאר בגלל שהוא היה במשרד האוצר וקיצור הקווים.

אלעזר שטרן: הבוקר שמענו שהאחריות על הרשות עברה למשרד הרווחה, אחרי שהתפטרה השרה לשוויון חברתי והבוקר גם הוא התפטר.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה רק מחזק את ההמלצה הזאת.

אלעזר שטרן: אני קורא מכאן לא לעשות שינויים.

אלעזר שטרן: על כל מה שאמרנו כאן נוסיף את הקורונה שמגבילה את היכולת לתת שירות והיא מגדירה את הסיכון מצד שני.

אלעזר שטרן: אני אתן לכם דוגמה.

אלעזר שטרן: אני זוכר את אמא שלי ז"ל במלחמת המפרץ.

אלעזר שטרן: רק בגלל שהמילה גז היתה באוויר מה זה עשה לה ואמא שלי היתה אישה חזקה מאוד.

אלעזר שטרן: אני חושב שהקורונה מעצימה כל מיני מצוקות.

אלעזר שטרן: אגב, אני חושב שזה על כל האוכלוסייה המבוגרת במדינת ישראל.

אלעזר שטרן: אני חושב שאצל ניצולי השואה הרבה תופעות מוקצנות עוד יותר.

אלעזר שטרן: לכן אני חושב שההמלצה הזאת של מבקר המדינה היא נכונה.

אלעזר שטרן: אני חושב שאסור לנו לעשות שינויים בזמן הזה.

אלעזר שטרן: אני בטוח שאין שום כוונות רעות אבל אני חושב שהרשות צריכה להישאר במשרד האוצר.

אלעזר שטרן: תקום ממשלה חדשה והיא תוכל לשקול את הדברים האלה עוד פעם.

אלעזר שטרן: אני לא רוצה אפילו להיכנס לעניין הזה איזה משרדים יהיו ואיזה לא.

אלעזר שטרן: נושא נוסף שעלה פה זה שאיפה למצב שבו אין הבדל בין הניצולים ומה אפשר לעשות.

אלעזר שטרן: היום קיים מצב די אבסורדי.

אלעזר שטרן: יש מונחים כאלה שאם אתה הולך ברחוב ושואל אנשים מה זה ניצול שואה, אתה מקבל תשובות של מה שהבינו בבתי הספר.

אלעזר שטרן: יש ניצולי שואה שצריך להסביר לילדים שגם הם ניצולי שואה.

אלעזר שטרן: אבל יש ניצולי שואה שלא צריך להסביר מה הם.

אלעזר שטרן: אני לא רוצה לתת דירוג בסבל אבל עליהם נבנה המושג ניצול שואה ודווקא הם מקבלים פחות.

אלעזר שטרן: אני יודע שיש כאלה שיגידו שפעם הם היו מקבלים יותר וככה וככה.

אלעזר שטרן: אנחנו לא שם, אין לנו זמן.

אלעזר שטרן: אני פונה כאן לגופי ההתנדבות, למשרד הממשלה.

אלעזר שטרן: תשוו את התנאים ואחרי זה תתחשבנו עם הגרמנים, עם המזרח גרמנים ועם מי שאתם רוצים.

אלעזר שטרן: עכשיו צריך להשוות את התנאים הכי מהר שאפשר.

אלעזר שטרן: אני יודע שלא תמיד גופים מנצלים תקציבים שעומדים לרשותם.

אלעזר שטרן: לא יכול להיות שתקציב שעומד לרשות ניצולי שואה לא מנוצל, לא משנה אם זה על-ידי משרד ממשלתי או על-ידי רשות מקומית.

אלעזר שטרן: גם באוצר שיפתחו את המנגנונים הכי מהירים שיכולים להיות.

אלעזר שטרן: לקחת את זה ולתת את זה למי שיודע לנצל.

אלעזר שטרן: הנושא של לחצני מצוקה הוא קצת פרט היה בכלל ויצא מן הכלל.

אלעזר שטרן: זה נושא כל-כך קריטי שאי-אפשר בכלל להבין איך הוא לא מתקיים בכל מקום שהוא מוכרח להתקיים.

אלעזר שטרן: גם בזה, כל יום המצב הולך ומחמיר.

אלעזר שטרן: אני מודה לכל העוסקים במלאכת הקודש הזאת.

אלעזר שטרן: אני מודה לוועדת ההסכמות, לחברי חבר הכנסת מאיר כהן וחברי חבר הכנסת מיקי זוהר שאפשרו את כינוס הוועדה הזאת.

אלעזר שטרן: ליושב-ראש הכנסת שהיה חלק מכינוס הוועדה.

אלעזר שטרן: אני מודה למבקר המדינה ולאנשים שלו על הדוח החשוב והליווי החריג הזה.

אלעזר שטרן: תודה לכולם.

אלעזר שטרן: הישיבה נעולה.