ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 205, 2021-03-03 14:00

יעקב אשר: שלום וברכה, אני פותח בזאת את ישיבת ועדת חוקה.

יעקב אשר: על סדר היום מספר נושאים, מספר תקנות והצעות הכרזה.

יעקב אשר: אנחנו נתחיל את סדר היום בהצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה) (תיקון מס' 3).

יעקב אשר: נמצא איתנו ד"ר אשי שלמון, שיציג מה הבקשה של הארכה, מה הולך להיות פחות או יותר ביום ראשון.

יעקב אשר: נרצה לדעת ונשמח להבין מה הולכת להיות מדיניות פתיחת השמיים בזמן הקרוב.

יעקב אשר: אני מוכרח לומר משהו אישי בהתחלה.

יעקב אשר: אנחנו הולכים על אמינות.

יעקב אשר: אנשים רואים אותנו כאן בשידורים, רואים אותנו במסיבות עיתונאים.

יעקב אשר: ראיתי בימים האחרונים משהו בתקשורת שאני לא מצליח להבין.

יעקב אשר: אם ניקח את השבוע האחרון, אז בשבוע האחרון יש גל ראשון של ביקורת וגל שני של ביקורת.

יעקב אשר: בגל הראשון של הביקורת הייתה התקפה על למה לא פותחים את השמיים, על למה לא מביאים את האנשים, על למה לא מביאים את העולים, על למה לא מביאים את המצביעים הרי זו פגיעה בדמוקרטיה.

יעקב אשר: אנחנו יודעים שהחלטה כזאת על סגירת השמיים, במיוחד בפני אזרחים שהם תושבי ישראל או בפני אנשים שהם לא אזרחים אבל מרכז חייהם כאן, היא לא החלטה קלה.

יעקב אשר: על כך הייתה ביקורת לגיטימית בתקשורת.

יעקב אשר: אחר כך הגיעה הביקורת הלא לגיטימית, ביקורת שבאה ואמרה שככל הנראה מה שעומד מאחורי ההחלטה זה העניין של למנוע מאנשים לבוא לארץ ולהצביע.

יעקב אשר: מהרגע שהודיעה שרת התחבורה שהיא הולכת להמליץ בפני הממשלה על פתיחה מבוקרת, פתאום כל הכתבים, כל הפרשנים וכל המבינים בתקשורת דיברו על חוסר מקצועיות, על המחדל של לפתוח את השמיים.

יעקב אשר: יכולה להיות ביקורת על התנהלות, יכולה להיות ביקורת על תוצאות בשטח, הכל טוב ויפה, אבל אם המדיניות שאותה הצגתם כל כך טוב בשבוע שעבר מדברת על פתיחה, גם זה לא טוב?

יעקב אשר: אם גם זה לא טוב, מה טוב?

מיכל וונש: זה מחזיר אותי לדיון הראשון שלי כחברת כנסת חדשה בוועדה הזאת, שבו דיברנו על ההכרח באמון הציבור, במיוחד אל מול מגפה עולמית שעוד לא ידענו מה יהיו אתגריה.

מיכל וונש: אני חושבת שחלק מהתשובה לשאלתך, אדוני היושב-ראש, זה שעדיין לא קיבלנו את התשובות בנוגע לשקיפות של הקריטריונים.

מיכל וונש: אנחנו המדינה היחידה שלא אפשרה לאזרחים שלה להיכנס, שלא ייצרה מנגנוני כניסה מסודרים שיאפשרו לאזרחים שלה להיכנס.

מיכל וונש: עכשיו, כמו שאתה אומר, בוטלו כל ההגבלות.

מיכל וונש: גם כשההיגיון משתנה כי המציאות משתנה, כי יש וריאנטים, צריך להנגיש לציבור את ההיגיון המסדר.

מיכל וונש: חשוב שתהיה שקיפות, חשוב שנדע מה הקריטריונים.

מיכל וונש: כשאתה עושה קריטריון סל הומניטרי בלי שאתה יודע מה זה הומניטרי, וועדת חריגים הופכת להיות ועדת הכלל כי כולם הם חריגים - -

יעקב אשר: מיכל, את אומרת דברים נכונים, רק לא בהקשר הנכון.

מיכל וונש: כן בהקשר הנכון, אדוני היושב-ראש, כיוון שהביקורת הייתה על הסגירה ללא הסבר וללא שקיפות, על הפתיחה ללא הסבר וללא שקיפות.

מיכל וונש: אם המטרה היא לשמור על בריאות הציבור, אז לא כאן ולא כאן דעתי נוחה.

מיכל וונש: אני מקבלת את הסכנה, אדוני היושב-ראש, שיש על אזרחי מדינת ישראל, צריך להיות מנגנון לסגירה ולפתיחה כי הסכנה היא אמיתית לבריאות הציבור.

מיכל וונש: מרגע שהחלטנו לסגור את השמיים כי יש סכנה לבריאות הציבור, מאותו רגע הייתה צריכה להיות תכנית אמיתית שתאפשר לאזרחים לנוע, לבני הזוג שלהם להיכנס.

מיכל וונש: משהחלטנו פתאום לפתוח את השמיים כי יש בחירות, ובאמת זאת זכות דמוקרטית חשובה, בריאות הציבור עדיין חשובה לא פחות.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני חושבת שחלק מהסיבה היא שאין שקיפות.

יעקב אשר: אני לא חולק עליך בחלק מהדברים, רק אני אומר שיש דברים שגם כשאנחנו רוצים להיות הכי טובים בעולם - זה קשה.

יעקב אשר: למה אני מתכוון?

יעקב אשר: גם בלבוא ולהגיד שמהיום אפשר לנקוט במדיניות שתהיה תקפה לחודש-חודשיים הקרובים, זאת מבלי שאנחנו יודעים מה מצפה לנו, השקיפות נפגעת.

יעקב אשר: מה הכוונה בשקיפות?

יעקב אשר: שקיפות זה להראות איך רוצים להגיע למה שרוצים להגיע.

יעקב אשר: אני יכול לקבל את הדבר שגם אמר פה לפני חודש או חודשיים שר הבריאות.

יעקב אשר: כשדיברנו על האם זה מסוכן או לא מסוכן, הוא אמר שלהגיד לא יודע זה גם דבר נכון.

יעקב אשר: יש דברים שאני מסכים שצריכים להשתנות תוך כדי תנועה.

יעקב אשר: כשהם משתנים, הם חייבים לבוא בשקיפות.

יעקב אשר: את דיברת על הקריטריונים, שזה ודאי, כי קריטריונים הם על החלטות אד-הוק, על תקופה מסוימת.

יעקב אשר: גם אם זה לשלושה ימים, צריך לדעת מה הקריטריונים.

יעקב אשר: אני לא הלנתי על זה.

יעקב אשר: הממשלה שינתה מדיניות, היא לא שינתה פרטים.

יעקב אשר: בהתחלה היא הלכה על מדיניות נוקשה שהגיעה מחשש, ואז בא מי שבא בתקשורת ואמר, "זה לא מחשש אפידמיולוגי, זה כדי לא להביא מצביעים להצביע".

יעקב אשר: יש כאלה בכלי התקשורת שהגדילו לומר שמביאים רק מצביעים מסוג אחד, וגם הראו טיסות ממקומות מסוימים, לא ממקומות אחרים, כשאת יודעת כמוני כמה נאבקנו על כולם באותה צורה, לכמה אנשים פרטיים עזרתי שלא שמרו שבת מעולם וגם לא מתכננים לחזור בתשובה.

יעקב אשר: פתאום, כשהממשלה מבינה שגם כשיש חשש צריך לחיות בניהול סיכונים, דווקא אז הדעה הציבורית שהתקשורת אמורה לשקף, באה ואומרת, "לא, על תעשו את זה, זה לא טוב".

מיכל וונש: אדוני, אנחנו צריכים לקחת אחריות ולייצר תכנית.

יעקב אשר: אסור לבקר את התקשורת?

מיכל וונש: בהחלט.

מיכל וונש: מה שצריך זה לייצר תכנית שבביצוע שלה לא יהיו פערים כפי שגילינו.

יעקב אשר: בתחילת הדיונים של הקורונה, כשהיה קובץ תקנות אחד שעבר לדיון בוועדת הקורונה, אמרו, "תנו לנו נתונים לגבי כמה נדבקים בבריכה, כמה נדבקים בחדר כושר".

יעקב אשר: על סמך זה גם קיבלו החלטות.

יעקב אשר: מתברר היום שמערך ניתוח שרשרשת ההדבקות הוא לא כזה מערך נתונים מדויק.

יעקב אשר: גם אין נתונים, אי אפשר להגיע לנתונים.

יעקב אשר: כשהביאו אז קובץ שלם של 20,30 ענפים, לא יכולת לבוא ולהגיד שהענף הזה לא מדביק והענף האחר כן מדביק.

יעקב אשר: הדברים משתנים.

יעקב אשר: אני מסכים איתך ששקיפות צריכה להיות אחרי החלטה, לפני החלטה.

יעקב אשר: בקשה, חברת הכנסת קארין אלהרר.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: ועדת החריגים הוציאה תחת ידה החלטות שהן לא פחות מהזויות.

קארין אלהרר: דוגמה שהגיעה לפתחי הייתה של אישה שהייתה צריכה לצאת לעבור השתלת מח עצם.

קארין אלהרר: היא והמלווה שלה הגישו בקשה, אבל רק המלווה קיבל אישור.

קארין אלהרר: האישה שצריכה הייתה לעבור את הניתוח, לא קיבלה את האישור.

קארין אלהרר: זו רק דוגמה קטנה להתנהלות הזויה.

קארין אלהרר: עצם הקיום של הוועדה בלי שאנחנו יודעם מה קרה שם, בלי שאנחנו יודעים מה הייתה הסיבה שהייתה לסירובים, בלי שאנחנו יודעים איך הדבר הזה בכלל מתנהל, זה דבר לא מתוקן, זה דבר שלא יכול להתנהל במדינה דמוקרטית, זה דבר שלא יכול להתנהל במדינה שבה יש החלטות תחת כללי המשפט המינהלי.

קארין אלהרר: הנהגת המדינה לא יכלה לחשוב שלא לנצח נישאר במתכונת קורונה מחמירה.

קארין אלהרר: סגרו את שדה התעופה, שזה בסדר, אבל למה לא חשבו שמתי שהוא זה יצטרך להיפתח?

קארין אלהרר: למה לא חשבו על איזה אמצעים אנחנו צריכים, כמו אותו אזיק אלקטרוני, כמו מלוניות קורונה?

קארין אלהרר: היום הם מוצאים את עצמם מול שוקת שבורה כשראש הממשלה אומר להם, "תעשו גוגל".

קארין אלהרר: תגידו, זה רציני?

קארין אלהרר: ככה מנהלים מדינה?

קארין אלהרר: איפה נשמע הדבר הזה?

קארין אלהרר: אנחנו לא אומרים שלא בסדר שביטלו את ועדת החריגים, אלא שלא בסדר שהייתה הוועדה בצורה הזאת, שלא בסדר שהם לא שיקפו לציבור, שלא בסדר שהם לא התכוננו ליום שאחרי.

קארין אלהרר: תמיד הכל בא להם בהפתעה.

קארין אלהרר: שים לב, בא להם בהפתעה לפתוח את בתי הספר, בא להם בהפתעה שצריך קפסולות.

קארין אלהרר: הכל בא להם בהפתעה.

קארין אלהרר: ככה לא מתנהלים.

קארין אלהרר: אני אומרת לך, אדוני היושב ראש, גם העובדה שמנהלים את זה במכסות היא לא ברורה, כי מי יקבל מקום על הטיסה?

קארין אלהרר: האם כל הקודם זוכה?

יעקב אשר: את זה תכף נשמע.

יעקב אשר: אני יכול להצטרף לחלק מהדברים שאמרת.

יעקב אשר: זה לא קשור למה שאמרתי לגבי התקשורת.

יעקב אשר: לא דיברתי כרגע על ועדת חריגים או לא ועדת חריגים, אלא על כך שבאה הממשלה ואומרת: "אנחנו פותחים את השמיים, ונעשה את זה בדרך כזאת, בדרך אחרת".

יעקב אשר: ברור שנצטרך, וזה התפקיד שלנו, לעקוב איך.

יעקב אשר: תאמיני לי שסיפורים כמו שסיפרת אני יכול לתת עוד עשרות, וגם מיכל יכולה לתת.

קארין אלהרר: זה מזעזע.

יעקב אשר: אגב, גם בימים כתיקונם אני יכול להראות לך הרבה טמטומים כאלה של משרדי ממשלה ושל פקידי ממשלה.

יעקב אשר: את זה אנחנו מכירים מהיום יום שלנו.

יעקב אשר: בשביל זה אנחנו כאן.

יעקב אשר: אנחנו נעשה את עבודתנו בעניין הזה.

יעקב אשר: הזכרת את הנושא של הצמידים והאמצעים האלקטרוניים.

יעקב אשר: אין לי ברירה אלא לשבח את עצמי על כך שאותו ברקס ששמנו על המלוניות בשבוע שעבר גרם לכך שפתאום התחיל להתקדם הפיילוט של האזיקונים ושל האמצעים האלקטרוניים, התחילו לדבר על אפליקציות כאלו ואחרות שיהיו תחליף לבית כלא מלונאי - דבר קשה מאוד לאנשים.

יעקב אשר: מאחר ואני לא יכול לקחת את הקרדיט רק לעצמי, אני מתחלק בקרדיט הזה יחד איתכם.

יעקב אשר: לא הסכמתי לאשר עד שאני לא אראה שיש התקדמות.

יעקב אשר: אני רוצה לעדכן אתכם שא', התחיל הפרויקט, ואת זה כולנו ראינו, ב', מתקדמים עם אותה חברה על אספקה של עוד כמה אלפים כאלה, וג', בודקים עוד אפשרויות נוספות, אם תוכנה של המשטרה או תוכנות אחרות.

יעקב אשר: כמובן שלאדם תהיה אפשרות לבחור בין כל האפשרויות, לא יהיה מישהו שיכפה עליו אפשרות כזאת או אחרת.

יעקב אשר: החקיקה של הדבר הזה מאוד מתקדמת.

יעקב אשר: הייתי שמח אם החקיקה הייתה מגיעה אלינו היום, אבל זה לא יכול להגיע אלינו היום, כי צריך תזכיר ממשלתי, לאחר מכן החלטת ממשלה.

יעקב אשר: הערכה כרגע היא שזה יגיע אלינו בראשון או בשני, ברגע שתהיה מליאה.

יעקב אשר: אני אקדיש כל שעה פנויה שלי על חשבון תעמולת הבחירות שאני יכול לעשות בדרכים ובערי הארץ, כולל לילה ויום, כדי להעביר את החקיקה הזאת מהר, כדי לטייב אותה בצורה שבה נוכל לחיות עם חשש הווריאנטים.

יעקב אשר: כדי שאנשים יוכלו לבוא לפה, לארץ, צריך שנדע שהבידוד הוא בידוד.

יעקב אשר: אין חבר כנסת אחד שביקש להקל בבידוד של האנשים.

יעקב אשר: המלוניות עצמן זה דבר קשה מאוד, עד כדי בלתי אפשרי, אלא אם כן בן אדם מבקש את זה, מסכים לזה מראש.

יעקב אשר: ד"ר אשי שלמון, תציג לנו בקשה את בקשת הממשלה, תן לנו קדימון למה שהולך להיות ביום ראשון.

שלמון: אנחנו מבקשים להאריך עד יום ראשון את המצב הנוכחי, כשביום ראשון אנחנו מתכוונים להיכנס למצב החדש.

שלמון: הכוונה היא לעבור מהגבלות ניכרות ביותר על כניסה שקיימות היום ונגזרות מחובת המלוניות, למספרים גבוהים יותר של נכנסים.

שלמון: הכוונה היא לא לפתוח לחלוטין, אלא לייצר איזה שהוא איזון כך שמחד אנשים יוכלו להגיע, ומאידך נצליח לשמור על בריאות הציבור בכך שנוריד את הסיכון של כניסת תחלואה וכניסת וריאנטים חדשים.

שלמון: בטח חלקכם שמעתם כבר על הווריאנט הניו-יורקי.

שלמון: כמוהו יהיו עוד רבים ומשונים.

שלמון: זה לא שביום ראשון או שני כבר יגיעו לפה 3,000 אנשים, אלא תהיה עלייה הדרגתית עד למספרים המדוברים.

שלמון: אנשים יגיעו ארצה על פי סלוטים של טיסות.

שלמון: לא תהיה ועדת חריגים שתקבע מי נכנס או שתעדף את הטיסות.

שלמון: הוועדה הזאת מתבטלת.

שלמון: כן תהיה ועדה ליוצאים מהארץ.

שלמון: הוועדה ליוצאים מהארץ לא תהיה למי שחוסן או נושא תו ירוק, אלא למי שאיננו נושא תו ירוק, כשהמטרה היא לצמצם יציאה וחזרה של ישראלים שהסיכון שהם יידבקו ויעבירו את הנגיף הלאה גבוהים יותר.

שלמון: קרוב ל-80% מבני ה-16 ומעלה בישראל מחוסנים או מחלימים.

שלמון: אנחנו מגיעים לכיוון מאוד מאוד טוב מהבחינה הזאת, אפילו חסר תקדים ביחס למדינות אחרות בעולם.

שלמון: בשדה התעופה תוצע לאנשים אפשרות ללכת למלונית, כפי שזה היום, או אמצעי אלקטרוני.

שלמון: אנחנו נמצאים בעיצומו של הפיילוט של הצמיד האלקטרוני.

שלמון: הצמיד יושב על היד, משדר למכשיר סלולרי נעול שנמצא בסמוך לעוד איזה שהוא מרכיב אלקטרוני בבית שאמור להתריע על יציאה מטווח המותר.

שלמון: יש לומר שעד כה הפיילוט נראה בסדר.

שלמון: הייתה לנו הפרה אחת משמעותית שטופלה מיידית בסיוע המשטרה.

שלמון: נראה שהאמצעי הזה הוא נוח, קל, לא מייצר מגבלות, לא מייצר שום אלמנט פולשני מידי לסביבתו הפרטית של האדם, מלבד העובדה שהאמצעי מוודא שהאדם נמצא איפה שהוא אמור להיות.

שלמון: יש חיסרון לכל האמצעים האלה, וזה שאף אמצעי כזה לא מונע הדבקה בבית של בני המשפחה הקרובים או של אנשים שלא אמורים להגיע ומגיעים אליך הביתה.

שלמון: אנחנו לא מצליחים להגיע ל-100% כיסוי כל הסיכונים, אבל יש פה צמצום סיכונים.

שלמון: ייקח זמן לגייס את כל החברות שיכולות לספק צמידים.

שלמון: כמובן שזה כרוך באיזה הליך משרדי.

שלמון: לא נוכל לספק לכל דורש צמיד, לכן אנחנו בוחנים גם טכנולוגיות אחרות.

שלמון: טכנולוגיה זמינה וקיימת שכבר היום משמשת את המשטרה היא טכנולוגיה סלולרית שנקראת "הסכמון".

שלמון: זה אומר שהאדם מסכים שהמשטרה תשלח לו הודעות.

שלמון: היא שולחת הודעת טקסט בזמנים אקראיים, כשהאדם צריך להשיב תוך כדי זה שה-GPS פתוח במכשיר שלו והמוקד מזהה איפה הוא נמצא.

שלמון: זה מתבצע אקראית פעם, פעמיים או שלוש ביום.

אוסאמה סעדי: איך מחליטים מי יקבל צמיד ומי לא יקבל?

שלמון: אנחנו בוחנים גם אמצעים טכנולוגיים אחרים.

שלמון: יש בעולם לא מעט כאלה, כשחלקם כרוכים בלא מעט מורכבויות משפטיות.

שלמון: כל הדבר הזה צריך לקבל פורמט של חקיקה ראשית, לא נוכל בתקנות להכניס את כל האמצעים האלה.

שלמון: המטרה הבסיסית היא לאפשר לכמה שיותר אנשים שמגיעים חזרה ארצה לבצע בידוד כנדרש.

שלמון: אנשים שהתחסנו ורמת הסיכון שלהם קיימת אבל נמוכה יוכלו לצאת חופשי.

שלמון: מטבע הדברים הם גם יצטרכו לדאוג לחזור.

שלמון: מי שמחוסן או מחלים וחוזר ארצה מבצע בדיקה אבל פטור מבידוד.

שלמון: אנחנו נבקש ממי שהתחסן בחו"ל לבצע בדיקה סרולוגית.

שלמון: למי שהבדיקה הסרולוגית שלו תצא חיובית, כלומר תראה שיש לו רמת נוגדנים שמעידה על התחסנות, נאפשר להיות פטור מבידוד.

יעקב אשר: אמרו לי שתושבי ארעיים שגרים בארץ ואינם בעלי אזרחות ישראלית לא מקבלים תעודת מתחסן.

יעקב אשר: למה?

יעקב אשר: אתה מבין שזה יפגע בהם בהרבה דברים.

יעקב אשר: הם אנשים שחיים פה, שילדיהם נמצאים פה, שמשפחותיהם נמצאות פה.

יעקב אשר: תסביר לי למה לא.

שלמון: יש כרגע בעיה טכנית עם לזהות מספרי דרכונים זרים, כי בחלקם יש גם אותיות, לא רק ספרות.

שלמון: זה לא רק לגבי מי שציינת, זה גם לגבי דיפלומטים.

שלמון: יש תלונה קשה מצד הסגל הדיפלומטי על כך שאנחנו לא מנפקים להם את הדרכון הירוק או את התעודות.

שלמון: העניין הטכני אמור להיפתר בשבוע הקרוב.

יעקב אשר: שבוע זה הרבה.

שלמון: אני מאוד מקווה שעד סוף שבוע הבא כבר יהיה פתרון לכל אותם אזרחים זרים שזכאים לקבל את התעודה.

יעקב אשר: זה קצת יותר מידי זמן.

יעקב אשר: אני חושב שצריך לעשות פה מאמץ עליון, כי לא מדובר במאות אלפי אנשים.

יעקב אשר: אותם אנשים שהלכו והתחסנו עשו את מה שהם היו צריכים לעשות.

יעקב אשר: הם יהיו מוגבלים בתו הירוק, הם יהיו מוגבלים בנסיעות לחוץ לארץ, בחזרה מחוץ לארץ.

יעקב אשר: אולי אתה יכול להגיד לנו מי אחראי על העניין הזה, כדי שנוכל ללחוץ עליו.

יעקב אשר: חלק מהכלים שלנו זה ללחוץ, זה לבצע את המעקב, את הבקרה הפרלמנטרית, כדי שהדבר הזה ייעשה מהר מאוד.

שלמון: מי שמטפל בעניין הזה הוא אגף המחשוב של משרד הבריאות.

שלמון: הנושא הזה על השולחן מכל הכיוונים.

שלמון: אני כמעט מידי יום לוחץ.

יעקב אשר: אני אבקש להעלות אותם בהמשך הדיון.

קארין אלהרר: למה לא לאפשר לכל אזרחי ישראל לחזור תחת המגבלות?

קארין אלהרר: האם לגבי אלה שיוצאים עדיין קיימת המגבלה לא לחזור ב-60 הימים הקרובים?

קארין אלהרר: אם כן, האם אתם לוקחים בחשבון שבין היוצאים יש אנשי עסקים, יש אנשים עם בעיות בריאותיות?

קארין אלהרר: האם אתם לוקחים בחשבון שהדבר הזה עשוי לפגוע בזכותם הדמוקרטית לבחור?

שלמון: יש הגבלה על מספר הנכנסים.

שלמון: את משק מבודדי הבית צריך לנהל.

שלמון: אי אפשר לנהל אלפי אנשים מעבר למבודדים שגם ככה יש.

שלמון: יש איזון לפי המספרים שמשרד החוץ וגופים אחרים העריכו שמחכים לשוב ארצה.

שלמון: 3,000 ביום מכניס בעשרת הימים הבאים כ-30,000 אנשים.

שלמון: זה פחות או יותר ה-capacity שאנחנו יודעים להתמודד איתו.

שלמון: יש פה איזון בין שני הצרכים.

שלמון: אני מאמין שכל מי שרוצה לבחור יוכל להגיע לפי המתווה הזה.

שלמון: מגבלת ה-60 ימים לא הייתה מגבלה חוקית, היא הייתה איזו שהיא הערכה של אותה ועדה.

שלמון: זה לא הולך להישאר כך, כי מי שיוצא יוצא ישירות, לא דרך ועדה, ולכן מטבע הדברים אף אחד לא הולך לקבוע לו כמה ימים הוא יהיה בחו"ל.

שלמון: אני מעריך שגם האחרים שיצטרכו לקבל אישור לצאת יוכלו לחזור לפני הבחירות.

יעקב אשר: אני מבין שביום ראשון, גם אם אין את כל האמצעים האלה, פותחים את השערים.

קארין אלהרר: כן, רק ל-1,000 איש.

יעקב אשר: אני לא זוכר שהייתה מגבלה של 1,000 איש.

יעקב אשר: מה קורה ביום ראשון כשהתקנות האלו כבר לא תקפות?

יעקב אשר: האם אותם אנשים שמגיעים יחויבו ללכת למלוניות?

שלמון: אין לנו יומרות להכניס אלפי אנשים ביום לבתי מלון.

שלמון: אני מקווה שהטכנולוגיות יהיו זמינות ובשלות כמה שיותר מהר.

יעקב אשר: מה שנאמר לי אתמול על ידי משרד הבריאות זה שבימים האלה תהיה היערכות משטרתית יותר גבוהה.

שלמון: נכון.

יעקב אשר: זה בסדר, זה מצוין.

שלמון: זה ללא קשר לכל שאר העניינים.

יעקב אשר: ה-capacity הוא כ-3,000 ליום, נכון?

שלמון: נכון.

שלמון: שמעתי שהשרה אמרה שזה יעלה הדרגתית.

שלמון: יום, יומיים, שלושה ייקח להגיע למספר המקסימאלי.

קארין אלהרר: האם זה יהיה עדיין רק מפרנקפורט לניו-יורק?

שלמון: לא, פתחו עוד יעדים.

ענת כנפו: אני רוצה לדעת מה קרה עם הניסוי במכשיר שמאפשר תשובה על המחלה תוך רבע שעה.

יעקב אשר: הבדיקות המהירות?

ענת כנפו: כן, כי זה יכול לעזור לנו לא להפלות את אלה שלא התחסנו.

ענת כנפו: יש כאלה שלא התחסנו בגלל שהם צעירים מידי, ויש כאלה שלא התחסנו בגלל שיש להם בעיה רפואית ולא ממליצים להם להתחסן.

ענת כנפו: מה אנחנו עושים עם האנשים האלה?

יעקב אשר: בזה נדון כשנגיע לדבר על התו הירוק.

ענת כנפו: כמה צמידים יש לנו לתת?

יעקב אשר: את זה נשמע כשיביאו את התקנות ואת החוק.

יעקב אשר: כרגע יש 100 בפיילוט.

יעקב אשר: שמעתי שדיברו על אלפים.

יעקב אשר: זה לא ייתן כיסוי להכל.

יעקב אשר: האפשרויות הנוספות יוכלו להשלים.

ענת כנפו: את כל הדברים האלה צריך לבדוק, כדי שנגיע להצבעה עם תשובות.

יעקב אשר: את האפליקציה ואת האזיקונים נעשה שבוע הבא בחקיקה.

יעקב אשר: לגבי הנושא שהעלית מקודם, לגבי אותם ילדים שלא מתחסנים ואותם אנשים שאוסרים עליהם להתחסן, צריך שיהיה איזה שהוא תו כדי שנדע איך להתנהל מולם.

ענת כנפו: הם יכולים להצטייד בתעודה עדכנית.

יעקב אשר: לדברים מסוימים מתחברות הבדיקות.

שלמון: בדיקות האנטיגן שאותן אנחנו בודקים לעומק ושוקלים לשלב במערך, לא נמצאות עדיין ברמת אמינות כזאת כדי להחליף את בדיקות ה-PCR.

שלמון: ביום שנגיע לשם מאוד נשמח, כי הן זולות יותר, מהירות יותר, והן עוד סוג של בדיקה כדי להגיד שברגע זה אדם נושא או לא נושא נגיף בדרכי הנשימה העליונות שלו.

שלמון: זה לא אומר שום דבר מעבר לכך.

שלמון: הבדיקות האלו אינן תחליף לבידוד.

שלמון: הלוואי והייתה בדיקה שהייתה יכולה למנוע בידוד, זה היה חוסך המון כסף למשק, זה היה דבר נפלא, אבל אין לנו כזאת.

שלמון: הבדיקות נבחנות בהיקף הראוי, ואני מאמין שהן ישולבו במערך.

שלמון: עיקר אלה שלא יכולים להתחסן הם צעירים מתחת לגיל 16.

שלמון: נצטרך לתת פתרון כמו שנתנו פתרון בבתי מלון.

שלמון: אם ילד רוצה לצאת מהארץ עם הוריו למטרות תיירות סביב פסח, לדעתנו זה צריך לקרות.

שלמון: אנחנו לא רוצים למנוע נסיעות חיוניות, אבל אנחנו גם לא רוצים לראות מאות אלפי ישראלים נוסעים לנסיעות נופש, שזו בדיוק הדרך ליפול איך שנפלנו אחרי הנסיעות בסוף הקיץ ואיך שנפלנו אחרי הנסיעות בדצמבר לאמירויות.

שלמון: אם נתקדם בחיסונים והמדינות שאליהן נוסעים גם יתקדמו בחיסונים, אולי בקיץ נהיה במצב אחר.

שלמון: על כמות הצמידים נדון לעומק כשנגיע לוועדה, אבל כרגע פוטנציאל הצמידים לא נותן מענה לכל מי שאמור לחזור, ולכן, כפי שאמר חבר הכנסת אשר, אנחנו בהחלט משלבים אמצעים טכנולוגיים נוספים שנמצאים כרגע בהערכה.

שלמון: אני אגיד מילה אחת על אנשים שלא יכולים להתחסן.

שלמון: הם מעטים מאוד.

שלמון: מספר האנשים מעל גיל 16 שלפי אינדיקציות רפואיות אסור להם להתחסן, הוא אחוז קטן ביותר מהאוכלוסייה.

יעקב אשר: אבל צריך למצוא להם גם פתרון.

שלמון: אני מניח שלאנשים האלה יימצא פתרון.

אוסאמה סעדי: האם אלה שחלו בקורונה ויש להם נוגדנים צריכים להתחסן במנה אחת?

אוסאמה סעדי: האם הם מקבלים תו ירוק?

יעקב אשר: זה בדיון הבא.

אוסאמה סעדי: יש מאות סטודנטים שתקועים בארץ ולא יכולים לטוס.

אוסאמה סעדי: יש כ-200,300 סטודנטים שלומדים בטביליסי שבגיאורגיה.

אוסאמה סעדי: מה הבעיה לאשר להם טיסה לשם?

אוסאמה סעדי: למה הם צריכים לטוס לפרנקפורט?

אוסאמה סעדי: למה לא מאשרים טיסות ייעודיות לסטודנטים האלה?

שלמון: א', יהיו עוד יעדים, וב', השאלה הזאת צריכה להיות מופנית למשרד התחבורה.

שלמון: אנחנו חושבים שצריך לאפשר לכל סטודנט לרפואה לחזור ללימודיו בחו"ל.

שלמון: אין שום כוונה, רעיון או סיבה למנוע מהם לחזור.

שלמון: אני מקווה שרובם הספיקו להתחסן בעת שהותם בארץ, כי זה מה שצריך כדי לעבוד בתחום הרפואה.

שלמון: אני מניח שהכל יסתדר.

מיכל וונש: לא שמעתי פתרון לגבי משפחות מפוצלות.

מיכל וונש: יש עדיין אנשים שרוצים להגיע הנה לניתוח, לסעוד הורה חולה וכו'.

מיכל וונש: התקנות האלו, לפי מיטב הבנתי, אינן נותנות את הדעת בנוגע למקרים האלה.

מיכל וונש: האם תוכל לומר לנו מה קורה?

שלמון: אנחנו חוזרים למצב הקודם, למצב של הוועדה ההומניטרית של משרד החוץ ורשות האוכלוסין שפועלת לפי הקריטריונים שהיו עד כה.

שלמון: לא תהיה עדיין כניסה חופשית.

שלמון: אנחנו עדיין לא נמצאים במצב שאפשר לפתוח לגמרי.

שלמון: צריך לזכור שרובם של האנשים שנמצאים בחו"ל עדיין לא חוסנו.

שלמון: הדברים האלה יתנהלו בתקופה הקרובה דרך הוועדה ההומניטרית.

מיכל וונש: אם אתה אומר שזה חוזר למצב של הוועדה המקורית של משרד החוץ, האם כל ההחרגות שחלו אז לגבי חיילים בודדים, בנות שירות, עולים שילדו פה, עדיין יחולו?

מיכל וונש: אם אפשר להוסיף איחוד משפחות, אדוני היושב-ראש, מה טוב.

יעקב אשר: או להוסיף, או שיעשו את זה.

שלמון: כפי שאמרתי, אנחנו חוזרים למצב של תחילת ינואר בכל אותן עילות קיימות שבעטיין נכנסים לישראל.

שלמון: הוועדה תפעל בדיוק כמו אז.

שלמון: אנחנו מקווים לראות כמה שיותר מהר את המצב משתפר ברמה הגלובאלית כדי להסיר גם את המגבלות האלו.

מיכל וונש: האם לא נכון לייצר מצב שבו על כל העולים יחול כלל אחד שלפיו קרוב משפחה שלהם מקרבה ראשונה יוכל להיכנס ארצה בלי לעבור דרך ועדת חריגים?

מיכל וונש: אנחנו מדינה מעודדת עלייה, יש לנו פה הרבה מאוד עולים שההורה או הילד שלהם לא יכולים להיכנס אלא דרך ועדת החריגים.

מיכל וונש: האם אפשר לייצר כלל אחיד כשאנחנו חוזרים עכשיו למתכונת הזאת והקורונה איתנו להישאר?

שלמון: אני לא הכתובת להשיב לך תשובה מוסמכת, אבל כרגע ההחלטה היא לחזור למצב של תחילת ינואר.

קארין אלהרר: איך ידעו מי יהיה זכאי לחזור ומי לא?

קארין אלהרר: הרי אתם מגבילים את מספר הנכנסים.

שלמון: המספר נקבע על ידי סלוטים של טיסות.

שלמון: לא תהיה ועדה שתגיד שדוד נכנס, יצחק לא נכנס.

קארין אלהרר: כל הקודם זוכה?

יעקב אשר: כל המזמין קודם - זוכה.

שלמון: להערכתי, רוב מי שרוצה להגיע לישראל אולי לא יגיע ביום שהוא רוצה, אבל הוא יוכל להגיע.

קארין אלהרר: אני לא רואה איך, יש אלפים.

שי סומך: גם לא אמורות להיות טיסות חילוץ, אלא טיסות מסחריות.

יעקב אשר: בדיוק, ואז השוק יקבע.

שי סומך: למיטב הבנתי, הכללים לגבי אזרחים זרים יהיו לפי הכללים שקובע שר הפנים לפי חוק הכניסה לישראל.

יעקב אשר: רונה קייזר, ראש אגף המחשוב במשרד הבריאות, העלינו פה את הנושא הזה של אותם תושבים ארעיים שאינם מקבלים תעודת מתחסן או מחלים.

יעקב אשר: הבנו מד"ר שלמון שהבעיה היא בעיה טכנית, לא בעיה מהותית.

יעקב אשר: אנחנו רוצים לדעת מתי הדבר הזה ייפתר.

יעקב אשר: אנחנו מבקשים שתהפכו כל אבן יום ולילה, לא לדחות את זה לעוד שבוע או עשרה ימים, כי מדובר באנשים שנלקחים מהם זכויות.

רונה קייזר: אנחנו לא ישנים יום ולילה כדי לתת מענה בכל מה שקשור לתו הירוק, לתעודת המתחסן.

רונה קייזר: האוכלוסייה הזאת של התושבים הארעיים היא אוכלוסייה מאוד מורכבת, יש סוגים שונים.

רונה קייזר: מדובר באוכלוסייה של כ-400,000 בעלי זכות כזאת.

רונה קייזר: לחלקם יש כבר פתרונות היום.

רונה קייזר: לדרכונאים שהם בעלי קופות חולים ניתן להנפיק כבר היום תעודת מתחסן.

רונה קייזר: למי שהוא לא בעל קופה יש ערב רב של פתרונות שכרגע נמצאים בעבודה.

רונה קייזר: בחלק מהמקרים אנחנו תלויים בהעברות מידע בין משרדים כדי לתת מענה.

רונה קייזר: לכולם אנחנו רוצים לתת מענה בזמן הקרוב ביותר, אם בימים הקרובים ואם בשבוע הבא.

רונה קייזר: אנחנו מוטרדים בדיוק כמוכם מהסוגיה הזאת, לכן אנחנו כל יום סוגרים עוד ועוד אוכלוסיות.

רונה קייזר: לחלקם יינתן מענה דרך בתי החולים שהם התחסנו בהם, לחלקם דרך גופים נוספים.

רונה קייזר: אנחנו עובדים כדי לתת מענה בהיבטים הטכנולוגיים והתפעוליים.

יעקב אשר: תעשו מאמץ כדי שזה יהיה כמה שיותר מהר.

יעקב אשר: זה לא 400,000 אנשים, כי מתוך ה-400,000 יש לפחות 40% ילדים וגם כנראה את התופעה של לא מתחסנים.

יעקב אשר: מאוד חשוב להסדיר את זה, כי יש אנשים שזה פשוט מגביל אותם ביציאות לחו"ל, בעניין של הבידוד.

יעקב אשר: להשאיר בן אדם 14 יום בבית בגלל בעיה טכנית - זה קצת קשה.

שבח שטרן: לא מגבילים רק אותם, מגבילים גם את מי שתלוי בהם.

יעקב אשר: גם את מי שתלוי בהם, כמו שאומר חבר הכנסת שטרן.

יעקב אשר: אני ממש מבקש שיום ולילה תעבדו על העניין הזה כדי למצוא את הפתרון.

גור בליי: אני מבין שוועדת החריגים לכניסה לישראל הולכת להיות מבוטלת, לפי מה שאומר ד"ר שלמון, אבל עדיין תהיה ועדת חריגים ליציאה.

גור בליי: חשוב לשמוע מה התקדמו לגבי הקריטריונים, כי יש דרישה בחוק לקריטריונים בעניין הזה.

גור בליי: הדרישה לפי סעיף 7א(ד)(1) אומרת שההחלטה תתקבל לפי אמות מידה שוויוניות שיתפרסמו לציבור ובשים לב לצורך ומידת הדחיפות של אדם להיכנס לישראל או לצאת ממנה.

גור בליי: בישיבה בשבוע שעבר דובר על זה שיפורסמו הקריטריונים האלה.

גור בליי: השאלה איפה אנחנו עומדים בהקשר הזה.

גור בליי: אני מבין שחלק התייתרו, שחלק עדיין קיימים.

גור בליי: השאלה מה הקריטריונים, והאם אפשר להעביר אותם לוועדה.

שי סומך: אנחנו העלינו את הנושא הזה מול משרד התחבורה, מול היועצת המשפטית.

שי סומך: אני לא יודע מה קורה ברגע זה.

שי סומך: בכל מקרה, התקנות יגיעו אליכם.

יעקב אשר: אנחנו מבקשים להאיר את ההערה של היועץ המשפטי כך שזה יבוא לידי ביטוי בתקנות החדשות.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה) (תיקון מס' 3), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 7א(1)(1), ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

גור בליי: (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה) התשפ"א-2021, בתקנה 8, במקום

גור בליי: (7 במרס 2021)".

יעקב אשר: מי בעד אישור התקנות, ירים את ידו?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: הצעת הארכת הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לפי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש.

גור בליי: לפי סעיף 2 לחוק הסמכויות המיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש, נקבע מצב חירום למשך 45 ימים, כשכל הארכה מעבר לזה צריכה לעבור אישור ועדה של הכנסת.

גור בליי: אם היא לא מאושרת בוועדת חוקה, היא עוברת לאישור במליאת הכנסת.

גור בליי: הוועדה אישרה את זה בספטמבר, בנובמבר, בינואר, וזו הארכה הרביעית.

גור בליי: חשוב להבין שמצב החירום מכוח חוק הסמכויות הוא הבסיס לכל התקנות וההגבלות שקיימות מכוח החוק הזה - החל מהגבלות על פתיחה של מקומות וסגירה של מקומות, כניסה ויציאה מהארץ, הגבלה של מקומות עבודה, התו הסגול במקומות עבודה.

יעקב אשר: וחוקים נוספים שעשינו.

גור בליי: יש חוקים נוספים, כמו ההיוועדות החזותית של האסירים.

יעקב אשר: בחוקים אחרים עצם ההכרזה היא הבסיס.

גור בליי: גם החוקים האחרים מבוססים על קיומו של מצב חירום לפי חוק הסמכויות, כך שיש הרבה מאוד משמעות להארכה הזאת.

תמי סלע: התקופה המבוקשת היא התקופה המרבית של 60 יום.

תמי סלע: הכנסת יכולה לבטל את ההכרזה לפי ההמלצה של הוועדה, לא במתכונת רגילה.

יעקב אשר: ד"ר רועי סינגר, בבקשה.

רועי סינגר: כפי שיושב-ראש הוועדה אמר, אנחנו לא במצב שהיינו רוצים להיות בו, מצב של פתיחת המשק וביטול ההנחיות.

רועי סינגר: אמנם ירדנו מהשיא של התחלואה בחודש ינואר שעמד על 10,000 חולים ביום, אבל בשבוע האחרון אנחנו מדשדשים בירידה הזאת.

רועי סינגר: כפי שהחברים יודעים, אנחנו בסביבות 4,500 חולים חדשים ביום.

רועי סינגר: מקדם ההדבקה עומד על אחד.

רועי סינגר: אנחנו רואים את העלייה בתחלואה בגנים, במוסדות החינוך, את העלייה של התחלואה בצעירים.

רועי סינגר: יש חשש מאוד גדול שזה יתפשט הלאה.

רועי סינגר: אנחנו עוד לא יצאנו מהבוץ, מהמים, מהמקום הקשה הזה, לכן אנחנו צריכים להאריך את המצב שיאפשר מבחינה חוקית לבצע פעולות מיוחדות שיאפשרו למדינה להתמודד עם מצב התחלואה, זאת על אף מבצע החיסון המרשים שמדינת ישראל הביאה.

גור בליי: האם אתה יכול לתת כמה נתונים כלליים לגבי איפה עומדת ההתחסנות ומה הציפיות שלכם מבחינת החודש הקרוב?

רועי סינגר: אנחנו נמצאים במצב של קרוב ל-90% בהתחסנות של בני 50 ומעלה.

רועי סינגר: פתחנו את ההתחסנות מגיל 16 ומעלה.

רועי סינגר: יש לנו מלאי חיסונים כדי לענות על הביקוש, זה רק תלוי בציבור שיבוא להתחסן.

רועי סינגר: אנחנו מעודדים ציבורים להתחסן, אנחנו עושים מאמצים להגיע לכל פינה.

רועי סינגר: לא נוכל להגיע לחסינות עדר במדינת ישראל כל עוד לא ניתן לחסן ילדים מתחת לגיל 16.

רועי סינגר: אנחנו בכיוון של אישור לבני 12 עד 15, אבל זה עדיין לא קרה.

רועי סינגר: כנראה שזה יקרה לקראת הקיץ.

רועי סינגר: לילדים הצעירים זה עוד ייקח חודשים.

רועי סינגר: לא הצבנו יעד מספרי לכיסוי, אלא רצון לכסות את כל מי שניתן לחסן מעל גיל 16, ובזה אנחנו מתקדמים כמה שניתן.

קארין אלהרר: יש לכם רשימות ומידע על מי הם האנשים שלא יכולים להתחסן מעל גיל 16?

רועי סינגר: מספר האנשים שלא יכולים להתחסן זה עשרות או מאות בודדות, מספר מאוד קטן.

רועי סינגר: אלה אנשים עם אלרגיות קשות, אלרגיה לרכיבים של החיסון.

רועי סינגר: אני מסכים שצריך לתת להם פתרון מבחינת האישור, שזה דבר שיבוא, אבל מדובר במספר מאוד זניח.

קארין אלהרר: הם לא יכולים לקבל תו ירוק.

רועי סינגר: אני לא יודע את הפתרון לדבר הזה.

שבח שטרן: האם יש לכם נתונים כמותיים לגבי כאלה שמסרבים להתחסן?

שבח שטרן: מה המדיניות לגבי נשים בשלושת החודשים הראשונים של ההיריון?

רועי סינגר: אין לנו נתונים לגבי כאלה שלא רוצים להתחסן.

רועי סינגר: בניסויים שבאו לאמת את החיסון על ידי "פייזר" היו מעט מאוד נשים הרות, לכן אין לנו מספיק מידע על נשים הרות.

רועי סינגר: מצד שני, אנחנו יודעים שהמחלה מסוכנת לנשים הרות.

רועי סינגר: מראים כל יום שיש יותר ויותר נשים במצב קשה, יותר ויותר נשים מאושפזות.

רועי סינגר: הערכה של אנשי המקצוע באיגודים הגניקולוגיים ובאיגודים של בריאות הציבור - שהתועלת בחיסון נשים הרות עולה במידה רבה על הסיכון.

שבח שטרן: בכל החודשים של ההיריון?

רועי סינגר: כן.

גור בליי: הארכת הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לפי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 בתוקף סמכותה לפי סעיף 2(ד)(2) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), לאחר ששוכנעה כי יש סיכון ממשי להתפשטות רחבה של נגיף הקורונה ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור ובשל כך מתחייב לנקוט פעולות מכוח הסמכויות הקבועות בחוק, לאחר שהובאו בפניה עמדת שר הבריאות וחוות דעת מקצועית מטעם משרד הבריאות בעניין ולאחר שהתקבל אישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מאריכה הממשלה את תוקפה של ההכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לתקופה נוספת של 60 ימים, מיום י"ט באדר התשפ"א (3 במרס 2021) עד יום י"ט באייר התשפ"א (1 במאי 2021).

יעקב אשר: אני מעלה להצבעה את אישור ההכרזה לפי בקשת הממשלה.

יעקב אשר: מי בעד, ירים את ידו?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: הארכת תוקף ההכרזה אושרה פה אחד.

יעקב אשר: שלום לכולם, אני מחדש את הישיבה.

יעקב אשר: על סדר היום: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 31), התשפ"א-2021.

יעקב אשר: יש חלק שנותר בסמכות הוועדה, ויש חלק שהוצבע במליאה.

יעקב אשר: הנושא העיקרי זה ההגבלות, פתיחת ההגבלות לתו הירוק וכו'.

יעקב אשר: בימים האחרונים אני וחבריי עוברים מתקפת ספאם על ידי הרבה מאוד אנשים.

יעקב אשר: לקבל ביקורת מאנשים ברמה האישית והפרטית זה בסדר, כל אחד יכול להביע את דעתו, אבל לעשות את זה דרך כל מיני אתרים ואפליקציות - זה סוג של הטרדה.

יעקב אשר: זה ודאי לא מעביר מסר, זה ודאי לא משכנע.

יעקב אשר: אתם יודעים מה, זה עלול לגרום לכך שגם אם היה טעם בדברים שנאמרו, אחרי ההודעה ה-15,16,17,18,19 והלאה, גם אם התחלת להשתכנע, אתה לוקח רוורס.

יעקב אשר: אני חושב שמי שרצה להביע את דעתו באמצעות חסימה של ההודעות שלנו, עשה שתי טעויות.

יעקב אשר: קודם כל, זה לא מכובד.

יעקב אשר: גם אם זה כשר, זה מאוד מסריח.

יעקב אשר: הדבר השני, זה גם לא יעיל.

יעקב אשר: זה מאבד את אותם חלקים של לשכנע ולהשתכנע.

יעקב אשר: הרי כולנו בני אנוש, גם חברי הכנסת וגם שופטי בית המשפט.

יעקב אשר: דבר כזה רק גורם לאנטגוניזם.

יעקב אשר: הייתי הרבה שנים בתפקידים שונים בעירייה, אבל התחלתי את הקריירה שלי כעוזר ראש עיר.

יעקב אשר: אחד הדברים שנשארו לי מאז זה להתייחס לפניות הקטנות של האזרח הקטן, שהוא הגדול מבחינתי, לעזור לו במצוקות, בדברים דחופים.

יעקב אשר: זה שפוצצתם לנו את המכשירים עם הודעות אומר שאם הייתה הודעה ב-16:10 ממישהו שנמצא כרגע בשדה התעופה תקוע בגלל שהפקיד לא ראה שאישרו לו להיכנס, אני לא ראיתי אותה בזמן אמת.

יעקב אשר: הייתי צריך לבקש מהעוזרים שלי ומהילדים שלי למחוק את ההודעות כדי להגיע להודעות שבהן אני באמת יכול לסייע, חייב לסייע.

יעקב אשר: אנחנו מסייעים לאנשים הקטנים.

יעקב אשר: האנשים הקטנים זה אלה שמחזיקים גם את הפתקים הקטנים.

יעקב אשר: הם אלה שהביאו אותנו לכנסת, להם אנחנו צריכים לספק תשובות ועזרה ככל הניתן, גם כשאנחנו עסוקים בדברים הגדולים.

יעקב אשר: בהתארגנות הזאת של ההודעות, בצורה החודרנית שזה נעשה רק גרמתם לאותם אנשים עוול.

יעקב אשר: לא מתקנים עוול על ידי עוול אחר.

יעקב אשר: בחלק מההודעות השתמשו במילים שלא צריך להשתמש בהם, כמו "טלאי צהוב", "נאציזם", "נאצים", כל מיני דברים מהסוג הזה.

יעקב אשר: לא זו דרך, לא זו דמוקרטיה.

יעקב אשר: גם אם יש לכם דעה אחת, וגם אם אתם חושבים שאנחנו צריכים להצביע לפי הדעה שלכם, ככה לא משכנעים, ככה לא מתנהגים, וזה לא משנה מי עומד מאחורי זה.

יעקב אשר: ברור שיש פה גם משהו מאורגן שלדעתי הוא פסול מעיקרו.

יעקב אשר: הגשתי תלונה לקצין הכנסת.

יעקב אשר: הוא מטפל בזה מול גורמי האכיפה.

יעקב אשר: אני לא תולה בזה הרבה תקוות, אבל אני מודיע לכם שבכנסת הבאה אני אקדם הצעת חוק בעניין הזה.

יעקב אשר: כשאדם פרטי כותב זה בסדר, ואפילו אם קרה ש-10 או 20 עשו את זה ביחד, אבל כשזה מגיע דרך אתרים או תוכנות, המטרה היא אחת: לחבל בעבודתנו, להפעיל לחץ לא מידתי ולא חכם עלינו.

יעקב אשר: זה לא ילך.

יעקב אשר: היו כאלה שכתבו את אשר על ליבם, ואת זה ראית לפי הנוסח, לפי הצורה.

יעקב אשר: אם יש לכם להאשים מישהו על התו הירוק, זה אותי, כי אני נדנדתי לממשלה הזאת שלושה חודשים ומעלה.

יעקב אשר: כשאנחנו מסתכלים על המצב הקיים היום, אי אפשר לדעת כמה זמן הוא ילווה אותנו.

יעקב אשר: אנחנו חייבים להיות במצב שבו האוכלוסייה יכולה לחזור לחיים נורמאליים.

יעקב אשר: חיים נורמאליים זה לא רק לקנות לחם וחלב, זה לא רק ללכת לעבודה ולחזור, זה לא רק חינוך הילדים, ומי כמוכם יודעים כמה מבחינתנו זה היה הראשון בסדרי העדיפויות, אלא חיים נורמאליים זה שאנשים צורכים את התרבות שלהם, את התחביבים שלהם.

יעקב אשר: חיים נורמאליים זה שאנשים יכולים להתחתן.

יעקב אשר: הדרכון הירוק או התו הירוק זה לא פרס, אלא הדרך היחידה להתנהל בזהירות מקסימאלית.

יעקב אשר: היא לא 100%.

יעקב אשר: אנחנו עוד שבוע נהיה במצב שבו כשישה מיליון איש, אם אני מצרף גם את המחלימים, יהיו בסיכון אפסי מאוד להדביק או להידבק, לפחות בווריאנטים שהכרנו עד כה.

יעקב אשר: אל ייקל בעינכם הדבר הזה.

יעקב אשר: לקחת את אותם שישה מיליון ולהחזיק אותם בני ערובה בגלל אנשים שהחליטו שהם לא רוצים לחסן את עצמם?

יעקב אשר: אני לא חושב שנכון לעשות חקיקה דרקונית על אותם אנשים שהחליטו לא להתחסן, אבל צריכה להיות חקיקה מיטיבה לגבי אנשים שכן חוסנו.

יעקב אשר: החקיקה היא לא כדי להיטיב איתם, או כדי לתת להם פרס, היא כדי להחזיר את המשק, כדי להחזיר את החיים, כדי להחזיר את האנושיות לאנשים.

יעקב אשר: למה שנמנע את זה?

יעקב אשר: מי שמכם להיות השופטים בעניין הזה?

יעקב אשר: אם אתם באים ואומרים, "אנחנו שופטים על הגוף שלנו", זה אולי בסדר, אם כי זה לא בדיוק רק על הגוף שלכם, אבל על זה החרשתי.

יעקב אשר: למה לבוא ולמנוע את התו הירוק, את ההקלות של התו הירוק, את החיים?

יעקב אשר: למה למנוע למלא את החיים חזרה עם התוכן שכל כך חסר לכולנו?

יעקב אשר: מי שמכם?

יעקב אשר: מישהו עשה איזו אפליקציה טובה שיודעת לשבש לחברי כנסת את עבודתם.

יעקב אשר: אם היה לכם ספק מה דעתי, אז הנה שמעתם אותה ברורה לחלוטין.

יעקב אשר: אני לא מכריח אף אחד מחברי הכנסת לחשוב כמוני, אבל אני חושב שזאת ההבנה הנכונה, זה הדבר הנכון שצריך לעשות.

יעקב אשר: לכל הפצת השמועות אין בסיס כזה או אחר.

יעקב אשר: גם אם מאחורי הפצת השמועות האלו נמצא איזה רופא אחד או שניים, בדימוס או לא בדימוס, זה לא מעלה ולא מוריד.

יעקב אשר: אנחנו נולדנו לחיסונים של חצבת, של אדמת, של כל הדברים האלה.

יעקב אשר: היום יש דבר חדש שנקרא covid 19.

יעקב אשר: צריך להגיד יותר ממילה טובה לראש הממשלה שלקח את זה כפרויקט אישי, שהביא את ישראל להיות הראשונה בכמות כזאת של חיסונים ובהתחלת התו הירוק.

יעקב אשר: מגיע לו על זה את כל השבחים, לו ולממשלה.

יעקב אשר: אנחנו לא נמנע את זה, אנחנו רק נקדם.

יעקב אשר: זאת דעתי, ואני חושב גם דעת חלק גדול מחבריי.

יעקב אשר: קארין, בבקשה.

קארין אלהרר: אני בעד החיסון, אבל אני לא רוצה לחייב אף אחד להתחסן.

קארין אלהרר: מי שלא רוצה - שלא יתחסן, למרות שאני קוראת לכולם לצאת להתחסן.

קארין אלהרר: התו הירוק הוא טוב ויפה, אבל לא שמעתי על שום פתרון שניתן לאנשים שלא יכולים להתחסן.

קארין אלהרר: לא יכול להיות שנפלה אותם ביחס לאנשים אחרים שכן יכולים, או נעמיד אותם באותו מצב כמו אנשים שלא רוצים.

קארין אלהרר: הדבר השני - מה קורה עם ילדים?

קארין אלהרר: ילדים כרגע לא יכולים להתחסן.

קארין אלהרר: אנחנו מונעים מהם הרבה מאוד דברים.

קארין אלהרר: הייתי מאוד שמחה לשמוע ממשרד הבריאות מה הם רוצים לעשות בעניין הזה.

קארין אלהרר: אי אפשר להשאיר את זה ב"נראה מה יהיה", כי אין "נראה מה יהיה".

קארין אלהרר: האנשים הם שווי זכויות.

קארין אלהרר: כל המשמעות של התו הירוק זה אזור נטול קורונה.

קארין אלהרר: מה תהיה הבעיה לבקש בדיקת קורונה מהירה בעת הכניסה מאדם שלא רוצה להתחסן?

קארין אלהרר: למה אי אפשר יהיה להסתפק בבדיקה?

יעקב אשר: צריך להגדיר את אותם אנשים שאסור להם להתחסן.

יעקב אשר: למרות שנאמר לנו על ידי משרד הבריאות שזה מתי מעט, גם למתי המעט האלה יש זכויות.

קארין אלהרר: אנחנו לא יודעים באמת מה המספר שלהם.

יעקב אשר: נכון, אני מסכים איתך.

יעקב אשר: דבר שני זה סוגית הילדים.

יעקב אשר: יכול להיות שבנוגע לנסיעות לחו"ל או לחופשים עלול להיות קיפוח לכיוון של הילדים.

קארין אלהרר: או בהצגה, או בהופעת סטנד-אפ.

יעקב אשר: גם חתונות.

יעקב אשר: אם אח של החתן או אחות של הכלה הם בני ארבע, חמש או שש, הם לא יהיו בחתונה?

יעקב אשר: יצטרכו למצוא את הפתרון.

עמית הלוי: אני רוצה להמשיך את הדברים שאמרת, אדוני היושב-ראש, אבל לחלוק עליהם בעובדה קטנה.

עמית הלוי: אותי לא הטרידו, כי אולי חשבו שאני מחוסן מפני ההטרדות האלו.

עמית הלוי: החיסון שלי מפני ההטרדות זה בגלל שאני חושב שהחובה של מדינה, החובה הבסיסית של מדינה זה להגן בראש ובראשונה על חיי אזרחיה.

עמית הלוי: המדינה יכולה וצריכה להתערב במטרה להגן על חיי אזרחיה.

עמית הלוי: זה בסדר שאת לא מחייבת אף אחד להתחסן, חברת הכנסת אלהרר, למרות שגם על זה היו דיונים במדינות דמוקרטיות שונות בעבר, גם על זה יש מקום לדון, אבל יש מקום להגביל את אותם אנשים האלה שלא התחסנו.

עמית הלוי: התפקיד הראשוני של מדינה זה להגן על אנשים מפני אדם שהחליט על דעת עצמו שהוא לא רוצה להתחסן ובכך יסכן את חייהם.

עמית הלוי: אני לא חושב שאנחנו צריכים לעשות רק תמריצים חיוביים של התו הירוק, אלא צריכים גם לתת תמריצים שליליים, כלומר להגביל אנשים בדברים שאפשר להגביל אותם.

עמית הלוי: רק בשבוע האחרון שמענו על מקרים של מורים שהדביקו את כל הכיתה.

עמית הלוי: כל 30 ההורים של הילדים צריכים להיות עכשיו בבית בגלל אותם מורים.

עמית הלוי: הזכות לפרנסה, לתאטרון ולכל הדברים האחרים נמנעת מהם רק כי פלוני אלמוני החליט.

עמית הלוי: אם אני מעסיק 1,000 עובדים במפעל ויש פלוני אלמוני שמחליט שהוא לא רוצה להתחסן, המדינה לא יכולה להתערב?

עמית הלוי: לא רק שהיא יכולה, זו חובתה להתערב, זו חובתה לומר לו: אדוני, אתה תפוטר, כי אתה מסכן את בריאות הציבור.

עמית הלוי: לא רק שאני בעד תמריצים חיוביים ירוקים, כפי שאתה קורא לזה, אדוני היושב-ראש, אלא אני גם בעד תמריצים שליליים, כי זאת חובתנו להגן על האזרחים, על בריאותם ועל שלומם.

עמית הלוי: שני הדברים האלה צריכים לקרות.

עמית הלוי: אני בעד שנקדם את זה.

עמית הלוי: אם הממשלה עושה את זה - מצוין.

עמית הלוי: זה תהליך שלא ייגמר מחר בבוקר, כי הקורונה עוד תהיה איתנו כמה חודשים.

עמית הלוי: הכנסת צריכה להיערך כדי שהדברים יהיו על השולחן – גם התו הירוק, גם המסלול האדום למי שהחליט על דעת עצמו לא להתחסן ולסכן את האחרים.

עמית הלוי: העובדה שיש היום את מדינת ישראל שיכולה להגן על שישה מיליון - דבר שראוי לציין, לשמר ולחזק.

אוסאמה סעדי: אני הצבעתי נגד חוק המתחסנים.

אוסאמה סעדי: כמובן שצריך לשמור על הבריאות ועל החיים, אבל זה צריך להיעשות במידתיות, בסבירות, עם איזונים.

אוסאמה סעדי: אני מנצל את ההזדמנות בוועדה לקרוא לכלל האזרחים, במיוחד לאזרחים הערבים, ללכת ולהתחסן, כי אני קורא היום נתונים מאוד חמורים בנוגע להתפשטות הנגיף בישובים הערביים.

אוסאמה סעדי: 30% מהחולים קשה היום בבתי חולים הם אזרחים ערבים, 24% מהמאומתים הם גם ערבים, ו-18 הישובים הראשונים שיש בהם הכי הרבה תחלואה הם גם ישובים ערבים.

אוסאמה סעדי: המצב מאוד חמור, מדאיג, במיוחד כשאנחנו מתקרבים לחודש הרמדאן.

אוסאמה סעדי: אם נפתח את אולמות האירועים, חשוב יהיה לשמור על הכללים.

אוסאמה סעדי: אנחנו חייבים לעשות הכל כדי לשכנע את האנשים ללכת ולהתחסן, אבל אסור למנוע מאלה שלא רוצים להתחסן את הזכויות.

אוסאמה סעדי: ברגע שאין חובה להתחסן יש זכות לכל אדם לבחור במה שהוא רוצה.

יעקב אשר: יש אנשים שרואים את התו הירוק כדבר שמפלה בין מי שמתחסן לבין מי שלא מתחסן.

יעקב אשר: האם אתה בעד התו הירוק, בעד ההקלות שאנחנו אמורים לאשר היום?

אוסאמה סעדי: בוודאי שאנחנו בעד.

יעקב אשר: מדובר בהקלות לאנשים שהתחסנו, לא לאלה שלא התחסנו.

אוסאמה סעדי: אם אתה אומר שאדם שלא התחסן יצטרך לעשות בדיקה 24 שעות לפני או 72 שעות לפני כדי להראות שהוא שלילי, זה בסדר, אבל יש בעיה חוקתית בלמנוע מהאנשים האלה להיכנס רק בגלל שהם לא התחסנו.

עמית הלוי: איזו בעיה חוקתית יש בזה שהמדינה מונעת מאזרחים לפגוע באזרחים אחרים?

אוסאמה סעדי: למה עד עכשיו הממשלה או משרד המשפטים לא הביאו הצעת חוק שמחייבת את כלל האנשים?

עמית הלוי: לא בסדר.

יעקב אשר: היית מצביע בעד?

אוסאמה סעדי: למה לא מחייבים מורים בבית ספר שמלמדים?

אוסאמה סעדי: למה עד עכשיו לא עשו את זה?

אוסאמה סעדי: כי יש בעיה חוקתית.

יעקב אשר: אני לא בטוח שזו בעיה חוקתית.

יעקב אשר: זה יותר פחד מבעיה חוקתית.

יעקב אשר: מדינה צריכה לבוא ולומר, "אנחנו לוקחים אחריות".

יעקב אשר: מחשש לבעיה חוקתית אתה גם יכול מחר להחליט לפתוח גבולות.

עמית הלוי: יש חובה חוקתית של המדינה לשמור על אזרחיה.

יעקב אשר: לא ניכנס לדיון הזה כרגע.

אוסאמה סעדי: מה לגבי מחלימים מקורונה?

אוסאמה סעדי: אני מבין שקופת חולים אומרת שאפשר להתחסן במנה אחת.

יעקב אשר: עוד לא הייתה החלטה סופית בעניין הזה.

יעקב אשר: חגי לוין, האם אתה תומך ברעיון הזה של תו ירוק?

חגי לוין: אנחנו תומכים בתו ירוק נכון.

חגי לוין: תו ירוק אומר שבן אדם או התחסן, או החלים, או נבדק, או חתם על סירוב לקבלת החיסון.

חגי לוין: אנחנו עשינו את זה בעבר גם לעובדי בריאות וגם בצבא.

חגי לוין: אם אתה קובע שאדם שסירב צריך לבוא לגורם רפואי ולחתום על סירוב, אתה יכול לתת לו תו ירוק שיאפשר לו להיכנס למקומות.

חגי לוין: הוא לוקח את הסיכון על עצמו.

חגי לוין: חובתנו לוודא שהוא הבין את המשמעות.

חגי לוין: 99% מהאנשים יתחסנו ולא יחתמו על סירוב, אבל מי שרוצה לחתום על סירוב - זכותו, ואז הוא יקבל תו ירוק.

יעקב אשר: ואז כשהוא ייכנס למקום הוא עלול גם להדביק מישהו.

חגי לוין: אנחנו לא יודעים בוודאות שהחיסון מגן מפני הדבקה.

יעקב אשר: ד"ר שרון אלרעי, אני מבקש ממך להציג את התקנות, וגם לחבר את זה להמשך, לשלב ב', בלי להיכנס כרגע לכל מיני דברים שניכנס אליהם כשנגיע אליהם.

קארין אלהרר: ד"ר פרייס, אם את יכולה להתייחס לעניין של אנשים שלא יכולים להתחסן, ולעניין של ילדים שגם הם צריכים לחיות במדינת ישראל.

שרון אלרעי-פרייס: בהחלט.

שרון אלרעי-פרייס: אני אתחיל מלהתייחס למה שפרופסור חגי לוין אמר.

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שמה שאנחנו מנסים לעשות בתו הירוק זה לנסות לייצר סביבה יותר בטוחה מבחינת המגיפה, ולייצר אירועים שבגלל שהם בטוחים יותר אפשר להכניס יותר אנשים פנימה וככה באמת לפתוח את המשק.

שרון אלרעי-פרייס: במצב הזה לא יעזור להכניס אנשים שחתמו שהם מסרבים, כי הם יכולים להיות חולים.

שרון אלרעי-פרייס: ברגע שהם ייכנסו פנימה הם עלולים להעמיד בסיכון את האנשים האחרים שנמצאים וכן חוסנו.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שמדובר באירועים של מאות אנשים.

שרון אלרעי-פרייס: אני מקווה שבשבועות הקרובים נצליח להגדיל את הכמויות האלו.

שרון אלרעי-פרייס: בסוף נגיע לאירועים כמו של פעם - רק בטוחים.

שרון אלרעי-פרייס: אם במצב כזה נכנסים אנשים שרק חתמו שהם סירבו, כשאנחנו יודעים ש-50% מהתחלואה בקורונה היא תחלואה א-סימפטומטית, אז יכולים להיכנס אנשים מדבקים ולהדביק.

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שצריך לאפשר לאנשים, גם אם הם לא מחוסנים ולא החלימו, להיכנס.

שרון אלרעי-פרייס: הייתי רוצה שכולם יתחסנו, אבל יש אנשים שלא יכולים להתחסן.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא הרוב, זה מיעוט מאוד קטן.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם מישהו לא רצה להתחסן, לא הייתי רוצה להכריח אותו.

שרון אלרעי-פרייס: יש, כמובן, גם את הילדים שאין להם כרגע חיסון.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה מחייב בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: לא פתק מהרופא שאומר: הוא מסרב, אלא בדיקה שאומרת שהבן אדם כשהוא נכנס לא מסכן את האחרים.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע, במצב התחלואה במדינת ישראל, אם אנחנו פותחים את המשק ואומרים שכל האנשים הלא מחוסנים וכל הילדים יכולים להיכנס עם בדיקות קורונה שליליות לתו ירוק, זה אומר שאנחנו בשלב הזה, כשאנחנו עוד עם אלפי מאומתים ביום, נציף את המערכת בבדיקות לתו ירוק.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע זה לא אפשרי.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עובדים בשיא הכוח כדי לאפשר בדיקות מהירות.

שרון אלרעי-פרייס: אישרנו כבר ארבע-חמש חברות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מוציאים בימים הקרובים נוהל לאיך מקומות יוכלו להפעיל תו ירוק יחד עם בדיקות מהירות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מנסים לקדם את זה כמה שיותר מהר בשביל האנשים שלא חוסנו ורוצים להיכנס למקומות, וגם בשביל הילדים שלא יכולים להתחסן.

שרון אלרעי-פרייס: אסטרטגיית היציאה הפעם הייתה מחולקת לשלוש פעימות, כשהפעימה הראשונה לא הייתה קשורה לתו הירוק, היא הייתה כדי לשחרר את מגבלת ה-1,000 מטר, כדי להחזיר אנשים לעבודה ללא קהל, כדי להחזיר בתי ספר בכיתות הנמוכות באזורים עם תחלואה נמוכה.

שרון אלרעי-פרייס: בשלב השני, שזה התקנות של התו הירוק, נכנסו הדברים שאפשר להפעיל בתו ירוק.

שרון אלרעי-פרייס: זה אומר מקומות שהם מגודרים, מקומות שיש מישהו בכניסה שיכול לבדוק האם לאדם יש תו ירוק או לא.

שרון אלרעי-פרייס: כמובן שבמקביל פיתחנו במשרד הבריאות את האפליקציה של התו הירוק, וגם יכולות אחרות למי שאין לו טלפון חכם.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה היה שבועות בפיתוח.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע נפתחו אירועי תרבות, אירועי ספורט, חדרי כושר, דברים שאתה יכול בכניסה לבדוק את ההחזקה של תו ירוק.

שרון אלרעי-פרייס: הקריטריונים שקבעו מה נפתח עכשיו, מה נפתח אחר כך, ובאיזה מספרים, הם קריטריונים אפידמיולוגיים.

שרון אלרעי-פרייס: הדברים שנפתחים קודם הם דברים שאנחנו חושבים שהם בסיכון יותר נמוך, כמו הופעות באירועי תרבות שאנחנו יכולים להביא את האנשים בצורה מדורגת, להושיב אותם עם מרווחים, לא הופעות בעמידה שמאפשרים ריקודים ומאפשרים לאנשים להיות אחד על השני.

שרון אלרעי-פרייס: אפשרנו מספרים יותר גדולים של אנשים כשמדובר על אירועים בחוץ, כי אנחנו יודעים שבחוץ הסכנה להדבקה יותר נמוכה.

שרון אלרעי-פרייס: נפתחו גם דברים שיכלו להיפתח רק עם מסכה.

שרון אלרעי-פרייס: בפעימה הבאה שבאה עלינו לטובה ייפתחו המסעדות, יהיו חתונות במספרים נמוכים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מייצרים את התו הירוק, את התנאים המיוחדים האלה, כי אנחנו יודעים שאין אפס סיכון לקורונה.

שרון אלרעי-פרייס: גם מחלימים, גם מחוסנים וגם אנשים עם בדיקות עדיין יכולים לחלות – כמובן בשיעורים יותר נמוכים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עדיין נמצאים במצב של אלפי מאומתים ליום.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רק עכשיו יוצאים מסגר מאוד ממושך שלקח הרבה מאוד זמן כדי להוריד את שיעורי התחלואה.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע אנחנו רואים את נתוני התחלואה שהם נתונים יציבים.

שרון אלרעי-פרייס: היינו רוצים שהם יהיו יותר טובים, אבל הם יציבים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו נמצאים היום בסביבות ה-4,200 מאומתים ביום, עם מקדם הדבקה סביב אחד.

שרון אלרעי-פרייס: מה שבעיקר נותן לנו תחושה שאנחנו יכולים להמשיך זה המספר של החולים הקשים שנמצא בירידה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים כרגע את האפקט של החיסון.

שרון אלרעי-פרייס: בזכות הדבר הזה יש לנו את האפשרות להמשיך להתקדם.

שרון אלרעי-פרייס: ברור לנו שהמספרים שאנחנו מתחילים בהם את הצעדים הראשונים הם לא המספרים שיישארו לנצח.

שרון אלרעי-פרייס: ברור לי שאצטדיון בלומפילד לא ימשיך לקבל רק 500 אנשים בחוץ, או שתיאטרון הבימה לא יוכל להמשיך לתפקד רק עם 300 אנשים שנכנסים להצגה.

שרון אלרעי-פרייס: ברור שהמספרים יצטרכו לעלות, אבל אנחנו עושים את זה בצורה מדורגת, זהירה, כדי לראות שאנחנו לא מסכנים יותר מידי.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מנסים לעשות את זה בדרך שתהיה מדודה, ומנסים להתקדם לאט לאט.

קארין אלהרר: מה אתם עושים עם אנשי צוות בבתי חולים שמסרבים להתחסן?

שרון אלרעי-פרייס: יש הנחיה של מנכ"ל משרד הבריאות, פרופסור חזי לוי, שאומרת לאנשים שהם עובדי מערכת הבריאות שבאים במגע עם אוכלוסיות בסיכון: אתם נדרשים להתחסן.

שרון אלרעי-פרייס: כנ"ל סטודנטים במקצועות הבריאות שבאים במגע עם אנשים שעלולים להוות סיכון עבורם.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו נוטים לקדם חקיקה שבה אנשים שעלולים לסכן אנשים אחרים יחויבו להתחסן.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה הוא חשוב.

שרון אלרעי-פרייס: אם אני מבקשת מכל האנשים בתו הירוק להתחסן, להיות מחלימים או להביא בדיקות במקומות שיאפשרו כמויות יותר גדולות של אנשים כדי שהמשק יוכל לפעול, לא הגיוני שאנשים שמפעילים את המקומות האלה ייכנסו בלי חיסון, בלי החלמה או בלי בדיקות.

יעקב אשר: אותם אנשים שאינם יכולים להתחסן צריכים להיות רשומים באיזו שהיא דאטה, באיזה שהוא מאגר, כדי שאפשר יהיה לדעת איך להתייחס אליהם בדברים שונים.

יעקב אשר: אחר כך נראה, אולי הם יצטרכו לקבל כרטיס זהב, לא כרטיס ירוק.

יעקב אשר: למרות שהם באמת לא כמות גדולה, עדיין זו כמות שצריך לעשות חשיבה לגביה.

יעקב אשר: אני מבין שסגרתם עם אותן חמש חברות שאני שומע עליהן כבר חמישה שבועות.

יעקב אשר: זו בשורה גדולה.

יעקב אשר: אני אשמח לדעת מתי זה הולך להיות בשימוש.

שרון אלרעי-פרייס: את החלק הרגולטורי של לתת להם אישור כך שהם יוכלו להפיץ את זה, כבר נתנו, עשינו.

שרון אלרעי-פרייס: ראינו את המספרים, ראינו את הבדיקות שהן בדיקות טובות.

שרון אלרעי-פרייס: הם קיבלו אישור לפעול.

שרון אלרעי-פרייס: גם משרד הבריאות רוכש ערכות כדי להשתמש בהן במקומות שונים.

שרון אלרעי-פרייס: בימים הקרובים יוצא נוהל מסודר לגבי איך אמורים לתפעל את הבדיקות, ומה אמורים לעשות אם יוצאת בדיקה מהירה חיובית.

שרון אלרעי-פרייס: אמור להיות מישהו שמדווח למשרד הבריאות ואותו אדם אמור להירשם במשרד.

שרון אלרעי-פרייס: כל החלק התפעולי של זה יובהר במסמך שייצא בימים המאוד קרובים, אם לא ממש קרובים.

יעקב אשר: הוא לא רק אמור להירשם במשרד, הוא גם אמור להיות משודר ישירות לדאטה של האפליקציה.

יעקב אשר: אם הורים מגיעים עם ילדם וההורים עוברים חלק באפליקציה, גם הילד צריך לעבור איתם באותם 24 או 48 שעות.

יעקב אשר: הייתי שמח אם תפני אותי לגורם שיודע מתי זה יוצא לפועל מבחינה מעשית.

יעקב אשר: אולי כדי לפתוח דברים שמיועדים רק לילדים ייקח שבוע-שבועיים.

יעקב אשר: יש דברים שאנחנו לא רוצים להפריד את המשפחה, כמו חתונה משפחתית או אירוע ספורט שאליו אבא הולך עם הבן או הבת שלו.

יעקב אשר: אני חושב שבעניין הזה צריך להקל בלי להקריס את המערכת.

גור בליי: הקונספט של תו ירוק - בטח כרגע כשמדובר בפנאי, בתרבות, בספורט, בכושר, במסעדות - הוא קונספט שאין איתו קושי משפטי לכשעצמו.

גור בליי: אני חושב שהקושי מתעורר ברמה של פגיעה בשוויון ככל שמדובר באי מתן האפשרות להצגת בדיקה שלילית.

יעקב אשר: למי?

יעקב אשר: לכולם?

גור בליי: אני חושב שיש פה כמה אוכלוסיות, שזה או ילדים שלא יכולים, או אנשים שלא יכולים מסיבה בריאותית, או אוכלוסיות שעדיין לא הספיקו לקבל תו ירוק.

גור בליי: פתחו לגילאים הצעירים מתחת לגיל 50 רק בשבועות האחרונים, לכן יש אוכלוסיות רחבות שעוד לא הגיעו להיות שבוע אחרי החיסון השני.

יעקב אשר: אפשר למצוא את הפתרון בזה שלפחות יהיה להם את החיסון הראשון, ואז באופן חד פעמי הם יוכלו להיות על בדיקה.

גור בליי: כרגע יש אוכלוסיות רחבות מעבר לאלה שלא רוצים.

גור בליי: בגלל שיש פה פגיעה בשוויון, הפגיעה יכולה להיות יותר מידתית אם מאפשרים את הבדיקה השלילית למי שלא התחסן.

גור בליי: במצב שיש פה פגיעה בשוויון, האם אי אפשר למצוא אמצעים מידתיים יותר, כמו כל הקודם זוכה, כמו לקבוע מכסות של בדיקות שליליות, כמו להגיד שאם ילדים מגיעים עם הוריהם אז הילדים יוכלו לעשות את הבדיקות?

גור בליי: צריך למצוא אופציות חלופיות, לא להגיד באופן גורף שאי אפשר להיכנס אם אתה לא מחוסן או מחלים, כי הדבר הזה מעורר קושי משפטי ברמה של פגיעה בשוויון.

גור בליי: אם יש פתרונות שונים שלא גורמים לקריסה של הבדיקות, מדוע לא בחרו בהם?

עמית הלוי: אין פגיעה בשוויון כשהשונות היא רלוונטית.

עמית הלוי: יש שוני ברמת הסיכון בין אדם מחוסן לבין אדם שאינו מחוסן.

עמית הלוי: לא אמרנו שאנחנו פוגעים בשוויון כשאנחנו מטילים על ערים אדומות סגר.

עמית הלוי: למה?

עמית הלוי: כי השונות הייתה רלוונטית.

גור בליי: אני מדבר על לא לתת לאנשים עם בדיקה שלילית, ושם אני לא חושב שהשונות היא רלוונטית.

עמית הלוי: בוא נתחיל באלה שלא רוצים.

גור בליי: אני מדבר על אלה שלא יכולים להתחסן או לא הספיקו.

גור בליי: אני מסכים איתך שלגבי מי שלא רוצה התמונה יותר מורכבת.

גור בליי: יש עדיין חלקים גדולים מהאוכלוסייה שלא התחסנו, שזה או ילדים עד גיל 16, או מי שיש לו איזו שהיא בעיה רפואית, או חבר'ה צעירים שעשו חיסון ראשון אבל עוד לא הגיעו לחיסון השני.

גור בליי: כרגע אין להם אלטרנטיבה.

אוסאמה סעדי: שיתנו להיכנס למי שלא מאפשרים לו להתחסן.

גור בליי: אני לא אומר שיתנו להם להיכנס באופן חופשי.

אוסאמה סעדי: האם בשביל להיכנס לקניון הוא יצטרך להראות בדיקה שלילית?

יעקב אשר: לא מדובר בקניון.

יעקב אשר: בדיונים הקודמים נאמר לנו שהרעיון של התו הירוק לא חל על קניונים, על בתי כנסת, על דברים מהסוג הזה.

יעקב אשר: אלה לא דברים שנמצאים בתוך התו הירוק.

אוסאמה סעדי: לכל אלה מותר גם למי שלא התחסן להיכנס?

יעקב אשר: כן.

אוסאמה סעדי: מה ההבדל בין קניון להצגה בהבימה?

אוסאמה סעדי: מה ההבדל בין קניון לבין אצטדיון בלומפילד?

קארין אלהרר: אין הבדל.

יעקב אשר: אני חושב שההפרדה שעשו היא הפרדה נכונה.

יעקב אשר: אם נרצה להיות עוד יותר טובים, לא יהיה לנו לא את זה ולא את זה.

יעקב אשר: כשיש אדם, כשיש גוף אחראי שיכול לנהל את התו הירוק, אנחנו עושים את זה, וכשאין אדם או גוף אחראי, כמו בקניונים, בגנים, בבתי כנסת, לא עושים את זה.

יעקב אשר: זאת ההגדרה שמשרד הבריאות נתן לנו, ואני מסכים איתם.

יעקב אשר: ד"ר פרייס, את רוצה להתייחס לפתרונות לילדים ולאנשים שלא יכולים להתחסן?

שרון אלרעי-פרייס: חשבנו על כל הפתרונות.

שרון אלרעי-פרייס: גם אנחנו מנסים שזה יהיה מידתי, שוויוני.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא רוצים להכריח בכוח אנשים להתחסן.

שרון אלרעי-פרייס: המטרה העיקרית של התו הירוק היא לא לעודד התחסנות – זאת מטרת המשנה - אלא לייצר מקומות יותר בטוחים.

שרון אלרעי-פרייס: בגלל שהם יותר בטוחים אפשר יהיה להכניס כמויות יותר גדולות של אנשים, מה שיאפשר את הפעילות של אותם מקומות.

שרון אלרעי-פרייס: קשה להגיד לתיאטרון: תפעילו ב-50 אנשים.

שרון אלרעי-פרייס: הם צריכים מאות של אנשים.

שרון אלרעי-פרייס: כדי שיהיו מאות של אנשים אני צריכה סביבה יותר בטוחה, סביבה שהסיכון בה יותר נמוך.

שרון אלרעי-פרייס: להכניס אנשים אחרי חיסון אחד לא עוזר לייצר סביבה בטוחה.

גור בליי: כפוף לבדיקה שלילית.

שרון אלרעי-פרייס: בתכנון המקורי שלנו התו הירוק כלל שלוש אופציות: מחוסנים, מחלימים ונבדקים, בין אם בבדיקות קורונה, בין אם בבדיקות מהירות בכניסה לאירוע.

שרון אלרעי-פרייס: זאת הייתה התכנית המקורית.

שרון אלרעי-פרייס: רצינו לתת את האפשרות לילדים וגם לאנשים מבוגרים שלא יכולים או שבוחרים לא להתחסן, להיכנס עם בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שאנחנו נמצאים בקונטקסט של אלפי מאומתים ליום.

שרון אלרעי-פרייס: יש 70,000 בדיקות שנעשות במדינת ישראל בגלל התחלואה, בגלל שלאנשים יש מגעים שצריך לבדוק.

שרון אלרעי-פרייס: לפתוח את הבדיקות במצב הזה כדי לאפשר תו ירוק לכניסה לאנשים, זה דבר שפשוט יקריס את המערכת, פשוט יגרום לזה שמרגע שלוקחים את הבדיקות מהאנשים ייקח שלושה ימים ולא נצליח לזהות בזמן את החולים.

שרון אלרעי-פרייס: היינו במצב הזה כשהיינו ב-120,000 בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: לא הצלחנו אז לתת לאנשים תשובות מהירות בזמן.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עובדים במהירות ובאינטנסיביות כדי לאפשר בדיקות מהירות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים הכל בצד הרגולטורי כדי שהמצב הזמני הזה שבו אי אפשר להיכנס עם בדיקות יהיה כמה שיותר קצר.

קארין אלהרר: אני לגמרי מבינה את המקום ואת האתגרים, אבל אתם חייבים להבין שאי אפשר לייצר שני סוגים של אנשים ולתת להם את אותן זכויות.

קארין אלהרר: מה נעשה עם אדם שלא יכול להתחסן?

קארין אלהרר: איזו תשובה ניתן לאוכלוסייה ביום ראשון?

יעקב אשר: יש את האוכלוסייה של הילדים והאוכלוסייה, שהיא לא פחות חשובה, שאסור לה להתחסן, שהרופא בקופת החולים שלה, על פי ההנחיות של משרד הבריאות, אמר לה לא להתחסן.

יעקב אשר: אלו שתי האוכלוסיות שאני מצפה מכם שבתקנות שלב ב' שיגיעו אלינו מחר או מוחרתיים תתנו התחלה של פתרון לגביהן.

יעקב אשר: בשלב ג', כשיהיו הבדיקות המהירות, זה יכול גם להיפתח לאלה שלא הספיקו להתחסן או לא רוצים להתחסן.

יעקב אשר: אני מבקש שלא יהיה מצב שבתקנות שיגיעו אלינו לא תהיה התייחסות לילדים או לכאלה שאסור להם להתחסן.

יעקב אשר: צריך למצוא איזה שהוא מנגנון של בדיקות.

יעקב אשר: הבדיקות יכולות להיות בדיקות מהירות, בדיקות לא מהירות.

יעקב אשר: צריך למצוא פתרון לאותם אנשים.

יעקב אשר: צריך לאפשר הגעה למישהו שמאוד חשוב לו להגיע לחתונה של אחותו, או למישהו שמאוד חשוב לו להגיע להצגה.

יעקב אשר: לא מדובר פה על דברים יום יומיים שאנשים עושים.

יעקב אשר: אנשים לא הולכים ל-100 הצגות כל יום.

יעקב אשר: צריך לאפשר לגבר או אישה שאסור להם להתחסן לעשות בדיקת PCR.

אוסאמה סעדי: מה עם הקבוצה של המחלימים?

אוסאמה סעדי: מה הם יעשו ביום ראשון?

שרון אלרעי-פרייס: הם יכולים להיכנס.

יעקב אשר: מה לגבי הדרישה שלנו?

שרון אלרעי-פרייס: ההתייחסות שלנו, שהייתה מלכתחילה כזאת, אמרה שבתו ירוק נכנסים מחוסנים, מחלימים ונבדקים.

שרון אלרעי-פרייס: במצב כרגע שלא מאפשר את הבדיקות חשבנו על מכסות.

שרון אלרעי-פרייס: תנסו לחשוב אם הדבר הזה ישים במכסות.

שרון אלרעי-פרייס: ברגע שהאפליקציה עובדת עם תו ירוק, אנשים פשוט יגיעו להיבדק.

שרון אלרעי-פרייס: אי אפשר יהיה לחסום את זה עם מכסות, אלא אם כן, ואנחנו בודקים את זה כרגע, עושים מסלולים נפרדים ואומרים: רק תשובה מהמעבדה הזאת, לא משנה איפה, נספרת לתו ירוק, וממקומות אחרים לא.

יעקב אשר: מאה אחוז.

שרון אלרעי-פרייס: את הדבר הזה מורכב לייצר.

שרון אלרעי-פרייס: גם על הסיפור של המכסות חשבנו.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מנסים לפתור את הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: המטרה היא לא להכריח באיזו שהיא מניפולציה אנשים להתחסן, או חלילה להפריד משפחות.

שרון אלרעי-פרייס: אין במשרד הבריאות שום אחת מהמטרות הזדוניות האלו.

קארין אלהרר: הרופאים בקופת החולים יודעים על האנשים שלא יכולים להתחסן.

קארין אלהרר: הם יכולים לכתוב הודעה במחשב, ומשרד הבריאות יכול לקלוט את זה.

שרון אלרעי-פרייס: בסוף יש תו ירוק בטלפון.

שרון אלרעי-פרייס: אם התו הירוק מאושר, כבר לא משנה אם יש אישור של הרופא, אם אין אישור של הרופא, אם מישהו סתם עשה בדיקה.

שרון אלרעי-פרייס: או שהאפליקציה עובדת עם בדיקות, או שהיא עובדת בלי בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: על ה-100 אנשים שיש להם אלרגיה ולא יכולים לקבל את החיסון, אין דרך להגיד: רק הבדיקות של 100 האנשים האלה נכנסים בתו ירוק.

שרון אלרעי-פרייס: הייתה אפשרות להגיד: חברים, אנחנו פותחים את הפעימה רק כשנצליח לפתוח למחלימים, למחוסנים ולאנשים עם בדיקות, אבל אז זה פשוט היה מחכה.

יעקב אשר: יש גם דרך אמצע.

יעקב אשר: אנחנו לא דנים כרגע בתקנות שעוד לא הגיעו אלינו.

יעקב אשר: אני רק מבקש שתמצאו פתרון - אולי במעבדות פרטיות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עובדים על כל הדברים האלה.

שרון אלרעי-פרייס: גם על המעבדות הפרטיות, גם על הבדיקות המהירות.

יעקב אשר: אם התקנות יגיעו בלי שיש התחלה של טיפול בעניין הזה, זה נותן טעם לפגם, זה פוגם בעניין.

יעקב אשר: אני מבקש מכם לעשות מאמץ עליון למצוא איזו שהיא דרך, איזו שהיא שיטה כבר בתקנות האלו.

יעקב אשר: אם יש מקומות שבהם קבעתם שיהיו 300 אנשים, תגבילו שם את הבדיקות עד 10%,15%.

גור בליי: זה מה שהם כבר עושים בבתי מלון.

גור בליי: בבתי מלון מאפשרים בדיקה שלילית לילדים.

יעקב אשר: אני מבקש לעשות מאמץ גדול ולשלב את זה כבר בהתחלה.

יעקב אשר: גם אם זה יבוא בשלביות נמוכה יותר, נדע לחיות עם אותה שלביות, הרי אנחנו יודעים למה אנחנו רוצים להגיע.

יעקב אשר: לירון אשל, המועצה לשלום הילד.

לירון אשל: אדוני אמר בתחילת הדיון שהתו הירוק זה לא פרס, אלא דרישה הכרחית לחיים נורמאליים.

לירון אשל: המשפט הזה נכון גם לגבי קטינים.

לירון אשל: אנחנו יושבים פה חודשים על גבי חודשים בדיונים עם אדוני ועם חברי כנסת ומדברים על מצבי הסיכון של הילדים, על המצב שלהם בבית, על עלייה במצבי הסיכון, על ניסיונות אובדניים, על מצוקות וחרדות.

לירון אשל: צריכים להבין, הצרכים של האוכלוסייה הבוגרת ביציאה, בחזרה לשגרה, אם זה במזור פיזי ונפשי, הם אותם צרכים של ילדים, אם לא יותר.

לירון אשל: המתווה כרגע שקיים בתקנות, שהוא מתווה גורף שלא מאפשר להם להגיע לאירועי תרבות, לאירועי ספורט, לבריכות, מתעלם מהצרכים הקריטיים שלהם לחיים נורמאליים, לשפיות נפשית.

לירון אשל: כמובן שמדובר באפליה פסולה, כמו שאמרו בייעוץ המשפטי של הוועדה, ובחוסר שוויון משווע.

לירון אשל: אנחנו הולכים עכשיו למהלך דרמטי של חזרה לשגרה, כי אנחנו מבינים שזה חלק מהבריאות הפיזית והנפשית של כל האוכלוסייה.

לירון אשל: להשאיר ילדים שלא יכולים כרגע להתחסן - מהלך שאי אפשר להסכים איתו.

לירון אשל: יש צעדים היום, יש בדיקות מהירות.

לירון אשל: משרד הבריאות, כמו שאמר אדוני, יכול לעשות שיעורי בית ולתת פתרונות מידתיים, הגיוניים, כדי שהילדים יוכלו לחזור לחיים נורמאליים.

יעקב אשר: אני שמח שמה שאמרנו, אני וחבריי, תואם כמעט להפליא למה שאמרת.

יעקב אשר: אני חושב שאת צודקת במאה אחוז.

יעקב אשר: אני יודע שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר ושלא יהיה פתרון מלא מיד בהתחלה.

יעקב אשר: התקנות של השלב הבא והשלב הקודם צריכות כבר היום לתת פתרון, אפילו אם הוא יהיה פתרון ראשוני.

יעקב אשר: אני רוצה לשאוף לכך שלילדים יהיו הצגות משלהם שהם יוכלו לראות.

יעקב אשר: צריך להוציא אותם קצת מהבית.

יעקב אשר: אותו ילד שמבלה בבית כל כך הרבה זמן, לא יוכל להשתתף בחתונה של בן דוד שלו או של אח שלו?

יעקב אשר: חייבים להתחיל עם פתרון, והפתרון הזה צריך לגדול מהר.

יעקב אשר: אני שמח על הבשורה של הבדיקות.

יעקב אשר: אם יהיו חמש חברות של בדיקות מהירות, סגרנו את העניין, אבל שיהיו כבר.

יעקב אשר: עמיר פוקס, המכון הישראלי לדמוקרטיה.

עמיר פוקס: רוב הדברים של התו הירוק מסתדרים עם הרציונל שאומר שכבר אין יותר הצדקה להגביל את החירות של האדם.

עמיר פוקס: לפי חוק הקורונה מותר לנו להגביל את החירויות רק אם זה דרוש לשם מניעת הדבקה בנגיף, צמצום ההיקף.

עמיר פוקס: לא רק שאנחנו לא נותנים פה פרס לאנשים, אלא זה משהו שמתחייב מהחוק.

עמיר פוקס: הרציונל הוא רציונל אפידמיולוגי, הוא לא רציונל של לדחוף אנשים להתחסן.

עמיר פוקס: אם זה המצב, אנחנו צריכים לאפשר לאנשים להגיע ככל שהם מוכיחים שהם לא מסוכנים גם בדרך אחרת - על ידי הבדיקות.

עמיר פוקס: אם יש לחץ על הבדיקות, חייבים להתחיל במי שאינו יכול להתחסן.

עמיר פוקס: יש פה דיבור כאילו זה מתחיל ביום ראשון, אבל התקנות כבר עובדות.

יעקב אשר: חלק.

עמיר פוקס: אנשים כבר משתמשים בתו ירוק החל משבוע שעבר.

עמיר פוקס: המצב הזה לא תקין בעיני.

עמיר פוקס: אם תהיה עתירה, זה אולי יהיה גם לא חוקתי.

עמיר פוקס: המצב הזה לא יכול להימשך.

עמיר פוקס: חייבים כמה שיותר מהר להגיע למצב שכל מי שרוצה יוכל להיבדק ולקבל תו ירוק זמני.

יעקב אשר: אין הצדקה לא לאפשר לבן אדם את הפעילות, לא משנה אם זה בגלל חיסון כי הוא היה ילד טוב, או בגלל שהוא היה חולה כי הוא היה ילד רע.

עמיר פוקס: התכלית המשנית, כמו שאמרה ד"ר שרון אלרעי פרייס, היא לעודד התחסנות.

עמיר פוקס: אני לא בטוח שהממשלה עושה את כל מה שהיא יכולה בהקשר של הסברה.

עמיר פוקס: אני בטוח שחלק גדול מהאנשים שלא התחסנו או לא מתחסנים זה לא בגלל איזו שהיא אידיאולוגיה שהם לא מוכנים להתחסן, אלא משום שהם עוד לא השתכנעו.

עמיר פוקס: אפשר לשכנע אותם, וצריך לנסות לשכנע אותם.

עמיר פוקס: זה הרבה יותר טוב מאשר אמצעיים חוקיים וניסיון לתמרץ.

עמיר פוקס: נכון שיש קצת פרסומות, אבל הממשלה הייתה יכולה להשקיע יותר בלשכנע, בלעשות הסברה, בלענות לכל הספקות, לכל הבעיות ולכל השאלות שיש לאנשים.

עמיר פוקס: דבר שני, חייבים להקפיד על הפרטיות של האנשים.

עמיר פוקס: אמנם לא הוועדה הזאת העבירה את החוק הזה, אבל מדובר בחוק מאוד בעייתי.

עמיר פוקס: אסור שענייני התו הירוק יגדילו עוד ועוד את הפגיעה בפרטיות של מי שמתחסן ושל מי שלא מתחסן.

גור בליי: מה סעיף ההסמכה לתו הירוק?

גור בליי: באיזו מידה הדבר הזה נעשה בסמכות?

גור בליי: הדברים האלה מעוררים קשיים מאוד משמעותיים מבחינת השימוש לרעה בחריג הדחיפות.

גור בליי: זה עולה גם לגבי תקנות הכניסה והיציאה שאמורות להגיע אלינו, לגבי ביטול ועדת חריגים.

שי סומך: לגבי הסמכות לקבוע את ההוראות בנושא התו הירוק - הנושא נבחן.

שי סומך: הסמכות היא מכוח סעיף 8(א)(1)

שי סומך: לחוק סמכויות מיוחדות, שמסמיך את הממשלה לאסור פתיחה של עסקים לקהל ואיסור שהייה בהם.

גור בליי: זאת פתיחה כוללת, ולכן גם הקנס שמתאפשר פה הוא יותר גדול.

גור בליי: אנחנו עכשיו מדברים על סיטואציה יותר מורכבת.

שי סומך: אנחנו מפרשים את פסקה (1) בצורה כזאת שמאפשרת גם איסור פתיחה לקהל מסוים, לא רק לכל הקהל, שזה בדיוק מה שקורה בתו הירוק – איסור פתיחה למי שלא מחוסן ולא מחלים.

שי סומך: הפרשנות שלנו גם נשענת על עיקרון המידתיות - שהתו הירוק מאפשר לפתוח עסקים שאלמלא התו הירוק לא היו נפתחים בהיקפים, כפי שציינה ד"ר שרון אלרעי פרייס, גדולים יותר מההיקפים שהיו מתאפשרים ללא התו הירוק.

שי סומך: הפרשנות שלנו עולה בקנה אחד עם החובה לפגוע כמה שפחות בעסקים.

שי סומך: דבר נוסף שרציתי לציין זה סעיף 44א שהתווסף באחד התיקונים.

שי סומך: אפשר ללמוד ממנו שהממשלה מוסמכת לתת הקלות.

שי סומך: אז היה מדובר במחלימים כי החיסונים לא היו על הפרק.

שי סומך: הסעיף הזה מלמד שאפשר לקבוע הקלות לגבי אוכלוסיות מסוימות שנשקף מהן פחות סיכון בריאותי.

גור בליי: אני חושב שיש פה בעיות קשות במישור של הסמכות.

גור בליי: אני חושב שהקריאה של הסעיף מאוד מקשה על הפרשנות שלכם.

גור בליי: אם אתה אומר שכל דבר יותר מצומצם ומידתי מ-8(א)(1), אז אפשר לזרוק את כל הפסקאות האחרות.

גור בליי: כל הפסקאות האחרות יותר מידתיות מאיסור פתיחה.

גור בליי: מבחינת ההרמוניה של החוק, אם אתה מאפשר דרך (א)(1) להפעיל את התו הירוק, אז לא צריך את 8(א)(3), את (4), את (5), את (6), את (7), את (8) וכו'.

שי סומך: יש כאן איסור פתיחה לקהל מסוים.

שי סומך: החוק אוסר על אנשים שהם לא מתחסנים או מחלימים להיכנס לעסקים.

גור בליי: איך זה מתיישב עם 8(א)(4)?

גור בליי: אם אתה אומר "איסור פתיחה", קל וחומר שזה הגבלות על מספר השוהים בעסקים.

גור בליי: זה שהמחוקק כן טרח לפרט את (א)(4) או את (א)(5), זה אומר שאתה יכול להיכנס רק אם אתה מגיע למספר מסוים, או רק אם אתה שומר מרחק.

גור בליי: לא היה צריך את (4) ו-(5) אם הולכים עד הסוף עם הפרשנות שלך.

אוסאמה סעדי: האם היועץ המשפטי לממשלה בדק את הסוגיה זאת?

אוסאמה סעדי: יש חוות דעת שלכם בנושא הזה?

שי סומך: זה הגיע לדרג הכי גבוה, לרמה של רז נזרי, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, והעמדה שלו אושרה על ידי היועץ המשפטי לממשלה.

שי סומך: התו הירוק מתחייב.

שי סומך: אחד הרציונאלים של החוק הוא לפגוע כמה שפחות בעסקים ובציבור.

שי סומך: התו הירוק מאפשר לפגוע כמה שפחות בעסקים ובציבור.

שי סומך: הפרשנות שלנו מתיישבת עם הרציונאל הזה ועם סעיף 44א.

שי סומך: לא הלכנו למקומות שהם חיוניים.

שי סומך: במקומות חיוניים הממשלה לא החליטה להעניק תו ירוק.

שי סומך: אנחנו מדברים על תו ירוק במקומות שהם לא חיוניים, במקומות שהם פנאי ותרבות.

שי סומך: בבתי תפילה – רק כשמדובר במספר משתתפים גדול יותר.

אוסאמה סעדי: אתה מסכים איתי שיש כאן פגיעה בקבוצות מסוימות שלא יכולות ליהנות מהזכויות של התו הירוק.

שי סומך: עד עכשיו דיברתי על רמת הסמכות.

שי סומך: ברמה של המבחן החוקתי, יש כאן פגיעה בשוויון, יש כאן פגיעה מסוימת באוטונומיה.

שי סומך: אנחנו ברף יחסית נמוך של פגיעה באוטונומיה, כי מדובר בפנאי ותרבות.

אוסאמה סעדי: מצד שני, אתה אומר שזה עומד בפסקת ההגבלה כי זה מידתי.

שי סומך: בדיוק.

שי סומך: התכלית היא לאפשר פתיחה בטוחה של המשק, לאפשר הקדמה של ההקלות על אותם עסקים.

שי סומך: מבחינת המידתיות, השאלה המרכזית היא שאלת הבדיקות, האם יש דרכים אחרות שיוכלו להקטין את הפגיעה במי שלא התחסן ובמי שלא יכול להתחסן.

שי סומך: העמדה של היועץ המשפטי לממשלה הייתה שאם יש חשש שהשימוש בבדיקות יגרום לפגיעה קשה במערך הבדיקות, יתאפשר המתווה שלא מאפשר בדיקות לאותן אוכלוסיות, ואכן כך היה - משרד הבריאות טען את הטענה הזאת, והוא גם סיפק חוות דעת שמגבה את זה.

עופר כסיף: אתה לא מדבר על בדיקות מהירות, אתה מדבר על בדיקות רגילות.

שי סומך: כן.

שי סומך: אני מברך על מה שאמרה ד"ר אלרעי פרייס לגבי קידום הבדיקות המהירות.

שי סומך: אנחנו בוודאי חושבים שהמאמץ הזה של משרד בריאות נחוץ ונדרש.

שי סומך: אני מקווה שיימצאו פתרונות אחרים כדי שתתאפשר בדיקה של אנשים שלא רוצים להתחסן או לא יכולים להתחסן.

אוסאמה סעדי: אתה אומר שההבחנה היא בין משהו חיוני למשהו לא חיוני.

אוסאמה סעדי: בחיוני אתה לא קובע את התו הירוק, אתה אומר שכולם יכולים להיכנס, ואילו בספורט, בתרבות וכו' אתה מחייב את התו הירוק.

שי סומך: נכון.

שי סומך: ככל שזה יותר חיוני יש יותר קושי מבחינת הסמכות, אבל זה עדיין אפשרי בחקיקה.

שי סומך: זו חקיקה שנצטרך לבדוק מבחינת פסקת ההגבלה.

אוסאמה סעדי: פנו אלי אנשים שמוכרים בעסק חיוני דברים שהם לא חיוניים.

אוסאמה סעדי: זה היה אסור, נכון?

שי סומך: זה עדיין אסור.

אוסאמה סעדי: למה זה אסור עכשיו?

אוסאמה סעדי: אני מדבר איתך, למשל, על חברה שמוכרת תכשיטי כסף בתוך הסופרפארם.

אוסאמה סעדי: פנה אלי הבעלים של העסק ואמר לי, "אם עכשיו פותחים הכל, למה אסור לי עכשיו למכור את המוצרים האלה בסופר פארם"?

שי סומך: יש פסק דין.

שי סומך: לפני פסק הדין נשאלו שאלות בממשלה מבחינה משקית, מבחינה משפטית, והייתה לנו תשובה מסוימת.

שי סומך: אחרי שניתן פסק הדין השאלה היחידה שאנחנו שואלים היא: מה אומר פסק הדין.

שי סומך: אנחנו קוראים את פסק הדין באופן שמחייב את הממשלה להתקין תקנות שיתקנו את האפליה במצב של פתיחת העסקים ובמצב שהתקנות קובעות הוראות מיטיבות מבחינת התפוסה לעסקים חיוניים.

שי סומך: ככל שאנחנו נמצאים בעולם של מגבלות תפוסה שונות בחנויות חיוניות ובחנויות לא חיוניות, אז לפי פסק הדין, כמו שאנחנו קוראים אותו, עדיין הממשלה צריכה לאסור על מוצרים לא חיוניים בחנויות חיוניות.

אוסאמה סעדי: אני מבין את הרעיון ואת העיקרון שעומד בבסיס פסק הדין - שאסור לעשות אפליה.

אוסאמה סעדי: כשסגרנו את חנויות הצעצועים, האיסור על מכירת צעצועים בסופרמרקטים או בסופרפארמים היה מובן, אבל עכשיו, כשאנחנו פותחים את חנויות הצעצועים, את חנויות התכשיטים וכו', למה אתה אומר לסופרמרקטים ולסופרפארמים שהם לא יכולים למכור את המוצרים האלה?

אוסאמה סעדי: אני לא מבין את ההיגיון.

גור בליי: אני גם לא בטוח שזאת הקריאה הנכונה של פסק הדין הזה.

גור בליי: כשמסתכלים על הגיונם של דברים, אז אולי התפוסה יותר גדולה בבית מרקחת ובסופרמרקט, אבל אחוז לא מבוטל מהאנשים שבאים לבית מרקחת או סופרמרקט באים בשביל לקנות את אותו מוצר חיוני.

גור בליי: רוב האנשים שבאים לשם באים לקנות אוכל.

גור בליי: לא בטוח שמספר האנשים שנשאר בסופרמרקט או בבית מרקחת בשביל לקנות את הצעצועים יותר גדול ממספר האנשים שיכולים להיכנס לחנויות צעצועים.

שי סומך: אני מבין את מה שאתם אומרים, אבל אנחנו צריכים לפרש את פסק הדין.

שי סומך: בפסק הדין, לפי איך שאנחנו קוראים אותו, נאמר שהאיסור צריך להמשיך לחול גם כאשר יש הגבלה על התפוסה.

אוסאמה סעדי: לפי הפרשנות שלכם, עד מתי הם יישארו סגורים?

שי סומך: כל עוד יהיו הבדלים בכללי התפוסה בין חנויות חיוניות לבין חנויות לא חיוניות, כל עוד יהיו כללים מיטיבים בחנויות חיוניות.

גור בליי: זה כולל מוצרים שנמכרו מאז ומעולם בחנויות האלו, לא דברים שהגדילו את המכירות כמו צעצועים.

גור בליי: סופרמרקט או בית מרקחת שהייתה לו מחלקה קטנה שמכרה צעצועים מאז ומעולם, עכשיו לא יוכל לעשות את זה גם כאשר חנות הצעצועים פתוחה.

שי סומך: לפני שניתן פסק הדין הממשלה לא הוסיפה את האיסור על מכירת מוצרים לא חיוניים.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו פותחים את חנויות הצעצועים, אנחנו פותחים את חנויות התכשיטים.

שי סומך: כללי התפוסה עדיין שונים.

שי סומך: כל עוד כללי התפוסה עדיפים בחנויות החיוניות, הממשלה צריכה לקבוע הוראות שיאסרו את מכירת המוצרים הלא חיוניים.

נינא כהן קרן: בחנויות חיוניות אפשר להכניס יותר מפי שתיים כמות אנשים מחנויות לא חיוניות.

נינא כהן קרן: זו הקלה לא קטנה.

עופר כסיף: אני, כמו כל חברי הכנסת, קורא לציבור להתחסן, ואני בעיקר פונה לציבור הערבי שאחוזי ההתחסנות אצלו נמוכים יותר.

עופר כסיף: צאו להתחסן, כי לא רק שהדבר הזה בטוח, הדבר הזה הוא הכרחי ומציל חיים.

עופר כסיף: למה בכל זאת אני רואה את התו הירוק כבעיה?

עופר כסיף: כי הדרך לגרום לאנשים להתחסן היא לא בכוח.

עופר כסיף: לא רק שכוחנות לא תגרום להתחסן, היא תוביל בדיוק הפוך.

עופר כסיף: ככל שיפעילו יותר כוח כך תהיה יותר חשדנות, כך תהיה יותר התנגדות ונשיג בדיוק את ההיפך ממה שאנחנו רוצים להשיג.

עופר כסיף: אנחנו רוצים להשיג התחסנות, אנחנו רוצים להשיג מאבק במגיפה, אבל לא כך.

עופר כסיף: זאת סיבה אחת.

עופר כסיף: הסיבה השנייה שאני מתנגד לתו הירוק - בגלל שכל קבלת ההחלטות בקבינט הקורונה היא חסויה, היא בחשיכה מוחלטת.

עופר כסיף: אי אפשר לצפות מהציבור להיענות להגבלות, בעיקר כשמדובר על פגיעה בזכויות וחירויות, בלי שהוא יודע כיצד ומדוע הם התקבלו.

עופר כסיף: כל עוד הדיונים בקבינט הקורונה וההחלטות אינם שקופים, לא נוכל לשכנע את הציבור לצאת להתחסן.

עופר כסיף: זה המפתח.

עופר כסיף: המפתח הוא לא יותר ענישה, יותר סנקציות ויותר כוח, שזה גם לא דמוקרטי, גם פוגע בזכויות ובחירויות, גם מסכן את בריאות הציבור.

עופר כסיף: אפשר, בנסיבות מסוימות, לבוא ולהגיד: חברים, בריאות הציבור דורשת מגבלות מסוימות שלא מתיישבות עם הערכים הדמוקרטיים.

עופר כסיף: כדי להגיד את זה צריך להסביר.

עופר כסיף: אם הדיונים חסויים, אם לא מסבירים, זה הופך לשרירותי, ואם זה שרירותי, אי אפשר לצפות שאנשים יצייתו.

עופר כסיף: אני קורא לממשלת ישראל ולקבינט הקורונה: תחשפו מידית את כל הדיונים ואת אופן קבלת ההחלטות, תהפכו את הכל לשקוף, כי זאת הדרך לעודד התחסנות, זאת הדרך להילחם במגיפה.

עופר כסיף: מה שאתם עושים זה בדיוק הפוך:

עופר כסיף: מעבר לפגיעה בזכויות הפרט אתם מחסלים כל שמץ שנותר, ולא נשאר הרבה, מהסולידריות החברתית, אתם למערערים עליה עוד יותר ומונעים את הרצון להתחסן, יוצרים מוטיבציה לא להתחסן.

עופר כסיף: זה אסון מה שאתם עושים.

עופר כסיף: שקיפות היא המפתח להתמודדות עם המגיפה ולשמירה על זכויות הפרט.

נמרוד הגלילי: אני אבקש להתייחס לאיסור על מכירת מוצרים שאינם חיוניים שממשיך לחול על רשתות המזון והפארם.

נמרוד הגלילי: אנחנו פנינו בנושא הזה למשרד המשפטים.

נמרוד הגלילי: אני לא חושב שבית המשפט התכוון לכך שיש לאסור על החנויות שמוכרות מוצרים חיוניים למכור את המוצרים הלא חיוניים אחרי שהכל ייפתח.

נמרוד הגלילי: העתירה הזאת הוגשה כשחלק מהחנויות היו סגורות.

נמרוד הגלילי: ברגע שהחנויות האלו נפתחו אין שום סיבה להשאיר את המגבלה על חנויות חיוניות.

נמרוד הגלילי: אני מבקש שהוועדה תקרא לממשלה לבחון את הנושא הזה שנית.

נמרוד הגלילי: נאמר בהחלטה של בית המשפט שגם אחרי שהחנויות הלא חיוניות ייפתחו האדם לא ילך לקנות בהן.

נמרוד הגלילי: צריך לזכור שמדובר במוצרים שהחנויות החיוניות מכרו כל הזמן, שזה לא משהו חדש שנוסף עכשיו בגלל הקורונה ובגלל שחלק מהחנויות היו סגורות.

נמרוד הגלילי: בן אדם מגיע לסופר לא בשביל לקנות צעצוע או בשביל לקנות איזה שהוא בגד, הוא מגיע כדי לקנות סל של מוצרים ובין היתר קונה את אותו מוצר נוסף.

נמרוד הגלילי: נכון יהיה לאפשר לכולם למכור עם אותה תפוסה, לא להגיד שברשתות המזון תהיה תפוסה של אדם לכל שבע מטר, ברשת שהיא לא מזון - תפוסה של אדם לכל 15 מטר.

נמרוד הגלילי: צריך לאפשר לכולם את אותה תפוסה ובזה לגמור את האפליה בין חנויות שמוכרות מוצרים חיוניים וחנויות שלא מוכרות מוצרים חיוניים.

אוסאמה סעדי: נמרוד, אני מסכים איתך בכל מילה, זאת העמדה שלי.

אוסאמה סעדי: שי סומך, אני חושב שאתם צריכים לבדוק את זה עוד פעם.

אוסאמה סעדי: היועץ המשפטי של הוועדה ואני חושבים שאתם צריכים לפנות בבקשה להבהרה של פסק הדין.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שזה הרציו או המטרה של פסק הדין – למנוע את פתיחתם.

אוסאמה סעדי: אנחנו עכשיו מפלים בין העסקים החיוניים ללא חיוניים.

אוסאמה סעדי: איזה היגיון יש כאן?

אוסאמה סעדי: אין שום היגיון.

אוסאמה סעדי: אם אתם מפרשים את פסק הדין כפי שאתם מפרשים, יכול להיות שזאת הפרשנות שלכם.

אוסאמה סעדי: יכול להיות שבית המשפט התכוון לפרשנות אחרת.

אוסאמה סעדי: או שתעשו עוד פעם בדיקה, או שתפנו לבית המשפט.

אוסאמה סעדי: זאת ההצעה שלנו בתור ועדת חוקה.

אוסאמה סעדי: אורן פסטרנק, מחאת הריבון.

אורן פסטרנק: לא הבנתי מה ההצדקה מבחינה אפידמיולוגיות לדרכון הירוק, במיוחד כשהאיחוד האירופי וגם ארגוני הבריאות העולמיים לא תומכים בהסדרים האלה.

אורן פסטרנק: חבל שלא מדברים על זה כאן בוועדה.

אורן פסטרנק: משרד הבריאות טוען שהחיסון יעיל ב-94%.

אורן פסטרנק: בצירוף מסיכה, בצירוף שמירת מרחקים אנחנו מדברים על הגנה מאוד גבוהה.

אורן פסטרנק: אין טעם בהרחקת הלא מחוסנים, כי הם מסכנים רק את עצמם, לא אחרים.

אורן פסטרנק: אין פה איזה צורך אפידמיולוגי להגן על מחוסנים, כמו שמציגים את המצב בפני הציבור.

אורן פסטרנק: יש לאפשר קבלת דרכון ירוק גם למי שמצהיר שהוא לא מעוניין בחיסון, במיוחד אם הוא מראה כמות נוגדים מספקת בבדיקה סרולוגית או בבדיקת ינשוף מהירה שאינה פולשנית.

אורן פסטרנק: הנושא של בדיקות סרולוגיות נותן מענה לבעיה שהציג משרד הבריאות קודם - שיש לחץ על הבדיקות.

אורן פסטרנק: בלאו הכי בדיקות ה-PCR אינן מהימנות, אחוז ניכר מהתוצאות החיוביות מתבררות כשגויות.

אורן פסטרנק: הבדיקות הסרולוגיות אמינות הרבה יותר מה-PCR, לכן מאוד תמוהה גישת משרד הבריאות שלא מאשרת את נושא הסרולוגיות לדבר הזה.

אורן פסטרנק: פגיעה בזכויות יסוד של אזרחים אפשרית בחברה דמוקרטית רק כשהשלטון נוהג בשקיפות ומוכיח תשתית ראייתית המראה שאין מניעה מפגיעה בזכויות האלו.

אורן פסטרנק: יש לפתוח את החיסיון שהוטל על דיוני הקורונה ולאפשר לציבור לקבל החלטה מושכלת על גופו.

אורן פסטרנק: במקום שאנשים יהיו ניזונים משבבי מידע באינטרנט, כל המידע והנתונים צריכים להיות פתוחים.

אורן פסטרנק: אם הכל יהיה שקוף, יכול להיות שהציבור ירוץ להתחסן ולא יהיה צורך בכפייה ובסנקציות.

אורן פסטרנק: רכישת אמון הציבור תהיה על ידי שקיפות.

אורן פסטרנק: כמעט 50,000 הודעות אס.

אורן פסטרנק: אם.

אורן פסטרנק: אס וווטסאפ נשלחו לחברי כנסת על ידי הציבור הרחב ב-48 השעות האחרונות.

אורן פסטרנק: הם נשלחו באופן אישי.

אורן פסטרנק: אזרח-אזרח שלח את זה מהמכשיר שלו.

אורן פסטרנק: שמעתי את הטענות של יושב-ראש הוועדה שחשב שזאת תוכנת ספאם.

אורן פסטרנק: ההצלחה של המבצע הייתה כל כך גדולה, שכולם חשבו שמדובר באיזו תוכנת ספאם.

אורן פסטרנק: לא, חברים, 50,000 הודעות נשלחו על ידי אזרחים מודאגים שכתבו את ההודעות בעצמם.

אורן פסטרנק: אנחנו קראנו לציבור להיות בקשר עם ציבור נבחרי הציבור על ידי שליחת ההודעות בצורה אישית.

אורן פסטרנק: תבינו עד כמה בציבור יש התנגדות להסדר הזה.

אורן פסטרנק: מציגים את ההסדר כאילו הוא דבר מובן מאליו.

אורן פסטרנק: אנחנו נעתור לבג"ץ ברגע שזה יהיה סופי.

אורן פסטרנק: אין לנו ספק שבג"ץ יפסול את ההסדר הזה, במיוחד איך שהוא מוצג כרגע.

אורן פסטרנק: המדינה מתנהלת כמו מערב פרוע: כל בוס במדינה קובע כללים לעצמו, נכנס לחיסיון, שואל עובדים אם הם התחסנו, אם הם לא התחסנו, מאיים בפיטורים, מוציא אנשים לחל"ת, קובע להם שהם יאכלו במקום אחר, קובע שהם לא ייסעו בהסעות.

אורן פסטרנק: הציבור מזועזע, הציבור מפוחד.

אורן פסטרנק: לא רק שהממשלה לא מגינה על הציבור, היא רומסת את הזכויות ומשדרת למגזר העסקי ולציבורי שזה בסדר לפגוע בזכויות, למרות שאין שום הסדר חקיקתי לדבר הזה.

אורן פסטרנק: ההסדר הירוק לא מדבר על עובדים.

אורן פסטרנק: גם במקומות שצריכים להציג בהם את הדרכון הירוק העובדים לא מחויבים להציג אותו.

אורן פסטרנק: כל האיומים על פיטורים של הבוסים - פשוט בושה וחרפה שהכנסת והממשלה לא עוצרות את הדבר הזה.

אורן פסטרנק: בלית ברירה נצטרך למצות את הנושא הזה בבג"ץ.

גור בליי: הסמכות לעגן את התו הירוק ב8(א)(1) נראית לי מאוד מאוד בעייתית.

גור בליי: אני חושב ששאלות המידתיות הן שאלות נפרדות.

גור בליי: ככל שאתם מביאים תיקון חקיקה שעוסק בנושאים אחרים שקשורים לחוק סמכויות, מאוד רצוי לפתור את בעיית הסמכות הזאת.

יעקב אשר: אני מצטרף לבקשת היועץ המשפטי, ובלבד שזה לא יעכב את החקיקה.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 31), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 12ה, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

גור בליי: שעה)(הגבלת פעילות והוראות נוספות), התש"ף-202 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1 –

מקום" יבוא: "אישור תו ירוק" – אחד מאלה:

מקום" יבוא: המעיד על כך שהוא זכאי לתעודת מחלים או מחוסן;

מקום" יבוא: (2)

מקום" יבוא: אחרי ההגדרה "המנהל" יבוא: "מחזיק או מפעיל של שוק" לעניין שוק שאין לו מחזיק או מפעיל – הרשות המקומית שבתחומה נמצא השוק; "מחלים" - כהגדרתו בצו בידוד בית"; אני יודע שבצו בידוד בית מחלים כולל גם מחוסן, אבל בסוף את הדבר הזה צריך לקרוא גם הציבור הרחב.

מקום" יבוא: כשאתה קורא את זה אתה רואה רק מחלים, אתה לא מוצא את המחוסן.

מקום" יבוא: ראוי שיופיע במפורש מחלים ומחוסן, לא להתבסס על איזו שהיא הפניה להגדרה בצו בידוד בית שכוללת את המחוסן.

יעקב אשר: מקובל.

נינא כהן קרן: אנחנו נבדוק את זה.

נינא כהן קרן: אני חושבת שיש תיקונים בחוק עצמו שמגדירים בצורה יותר ברורה.

יעקב אשר: אולי אפשר לפתור את זה בסעיף ההגדרות.

גור בליי: (3)

גור בליי: אחרי ההגדרה "ספורטאי מקצועי" יבוא: "ספורטאי תחרותי" – אחד מאלה:

גור בליי: איגוד או התאחדות כהגדרתם בחוק הספורט, התשמ"ח-1988 (להלן – חוק הספורט) כי הוא עומד בתנאים אלה:

גור בליי: בדצמבר 2020);

גור בליי: בוטח לפי סעיף 7 לחוק הספורט;

אחה מאלה: לעניין ענף ספורט אישי – הוא השתתף ב-4 תחרויות לפחות במהלך התקופה שמיום כ"א באלול התשע"ח (1בספטמבר 2018) עד יום י"ט בשבט התשפ"א (1 בפברואר 2021);

אחה מאלה: הקבוצה ב-6 תחרויות לפחות במהלך התקופה שמיום כ"א באלול התשע"ח (1 בספטמבר 2018) עד יום י"ט בשבט התשפ"א (1 בפברואר 2021); (2)

אחה מאלה: נהג כלי תחרותי שהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר, על סמך אישור התאחדות נהיגה ספורטיבית, כמשמעותה בחוק הנהיגה הספורטיבית, התשס"ו-2005, כי הוא רשום בהתאחדות נהיגה ספורטיבית והשתתף בשני אירועי נהיגה ספורטיבית לפחות בתקופה שמיום כ"א באלול התשע"ח (1 בספטמבר 2018) עד יום י"ט בשבט התשפ"א (1 בפברואר 2021)"; (4)

אחה מאלה: בסופה יבוא: "תעודת מחלים או מחוסן" – אישור החלמה תקף או תעודת מחוסן תקפה כמשמעותם בצו בידוד בית;".

אחה מאלה: "(א1) לא ישהה אדם שאינו מחלים, למעט מפעיל המקום או מי מטעמו, במקום ציבורי או עסקי, שפתיחתו הותרה רק למי שהציג אישור "תו ירוק", לפי תקנה 7(ב) או 10(ג).

אחה מאלה: (א2) על אף האמור בתקנת משנה (א1), לא ישהה אדם בבית מלון שפתיחתו הותרה לפי תקנה 7(ב) ו-(ג) אלא אם כן מתקיים בו אחד מאלה:

אחה מאלה: הוא קטין מתחת לגיל 16 שקיבל תוצאה שלילית בבדיקת

אחה מאלה: הוא יאש צוות של כלי טיס כהגדרתו בסעיף 12(א)(8)(ב) לחוק או מי שאינו אזרח ישראלי או תושב קבע, במסגרת מילוי תפקידם (להלן איש צוות אוויר או אזרח זר), שקיבלו תוצאה שלילית בבדיקת קורונה כאמור בתקנה 7(ג);

אחה מאלה: בתקנה 7 לתקנות העיקריות –

אחה מאלה: ברישה, במקום "מקום בילוי, מסחר, תרבות, תיירות או פנאי, שוק קמעונאי או יריד ודוכן בהם" יבוא "מקום בילוי, תרבות, תיירות או פנאי, יריד ודוכן בו";

במקום פסקה  יבוא: "(3) מכבסה; (3א) מעבדה לתיקון מוצרי תקשורת או מחשבים; (3ב) קניון; (3ג) שוק קמעונאי; (3ד) חנות שאינה מקום כאמור בפסקה (1)";

במקום פסקה  יבוא: "(6)(א) מקום המשמש לאימון ספורט, המצוי במבנה, אשר המנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי הוא משמש רק בעבור אימון או תחרות של ספורטאי מקצועי או בעובר אימון או תחרות של ספורטאי תחרותי שהוא אחד מאלה:

במקום פסקה  יבוא: ספורטאי בגיר בענפי השחייה והמים;

במקום פסקה  יבוא: (ב) מקום המשמש לאימון ספורט, מצוי בשטח פתוח, אשר המנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי הוא משמש רק בעבור אימון או תחרות של ספורטאי מקצועי או ספורטאי תחרותי.

במקום פסקה  יבוא: "; (6א) סטודיו תחרותי למחול בעבור רקדנים קטינים מתחת לגיל 16 ובלבד שהתקיים אחד מאלה:

במקום פסקה  יבוא: מיום כ"א באלול התשע"ח (1 בספטמבר 2018) עד יום י"ט בשבט התשפ"א (1 בפברואר 2021) והם הציגו אישור על כך;

במקום פסקה  יבוא: יום י"ט בשבט התשפ"א (1 בפברואר 2021)";

במקום פסקה  יבוא: אופי דומה" עד סופה – יימחק;

אחרי פסקה  יבוא: "(22) מוזיאון; (23) גן חיות או ספארי; (24) אטרקציה תיירותית בשטח פתוח, ללא הפעלת מיתקנים במקום האטרקציה למעט הפעלת רכבל"; (2)

אחרי פסקה  יבוא: אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(ב) בלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (א), לא יפעיל אדם מקום ציבורי או עסקי בדרך של פתיחתו לציבור, למעט פתיחת מקום מהמקומות המפורטים להלן למי שהציג אישור "תו ירוק";

אחרי פסקה  יבוא: מקום שמתקיימת בו פעילות תרבות בנוכחות קהל, ובכלל זה

אחרי פסקה  יבוא: מתקיימת בישיבה של הקהל; לעניין זה, "פעילות תרבות" –

אחרי פסקה  יבוא: מוסיקה ואירוע ספרותי;

אחרי פסקה  יבוא: אצטדיון, מגרש ספורט או אולם ספורט, ובלבד שהצפייה בו היא בישיבה;

אחרי פסקה  יבוא: בית מלון, למעט חדר האוכל שבו; לעניין זה, "בית מלון" –

אחרי פסקה  יבוא: בו מעל 6 יחידות אירוח;

אחרי פסקה  יבוא: (ג)

אחרי פסקה  יבוא: על אף האמור בתקנת משנה (ב), לעניין בית מלון, רשאי אדם להפעילו בדרך של פתיחתו לציבור גם בעבור אלה:

אחרי פסקה  יבוא: קבלתם לראשונה לבית המלון תוצאה שלילית בבדיקת קורונה אשר בוצעה במהלך 48 השעות שקדמו להצגתה;

אחרי פסקה  יבוא: נציגו והמנהל הכללי של משרד הבריאות או נציגו, אישרו כי מדובר במקרה מיוחד בו הדבר נדרש לטובת הניהול התקין של יחסי החוץ של ישראל.

אחרי פסקה  יבוא: (ד)

אחרי פסקה  יבוא: מקום ציבורי או עסקי שהפעלתו בדרך של פתיחה לציבור הותרה הן לפי תקנת משנה (א) והן לפי תקנת משנה (ב), רשאי המחזיק או המפעיל של המקום להפעילו לפי אחת משתי תקנות המשנה האמורות בלבד.

אחרי פסקה  יבוא: "

אחרי פסקה  יבוא: בפסקה (1), במקום "כאמור בתקנה 7(א)" יבוא "כאמור בתקנה 7(א)(6)";

אחרי פסקה  יבוא: בפסקה (9), ברישה, במקום "בתקנה 7(7ב)" יבוא "בתקנה 7(א)(7ב)";

בסופה יבוא: "(11) כל מקום כאמור בתקנה 7(ב) –

בסופה יבוא: במקום בולט לעין, בשפות עברית, ערבית ואנגלית, בדבר חובת הצגת אישור "תו ירוק" כתנאי לכניסה למקום; ולעניין מחזיק או מפעיל של בית מלון – יכלול בשלט גם את חובת הצגת אישור על תוצאות בדיקה לעניין קטין, איש צוות אוויר או אזרח זר כאמור בתקנה 7(ג);

בסופה יבוא: שהציג, כתנאי לכניסתו, אישור "תו ירוק", צרוף הצגת תעודה מזהה, ואם הציג מסמך כאמור בתקנה 8ב(ג)(1) – לאחר סריקת המסמך כמפורט בתקנה 8ב(ד), ולעניין בית מלון – גם קטין מתחת לגיל 16, איש צוות אוויר או אזרח זר, שהציגו אישור על תוצאת בדיקה שלילית כאמור בתקנה 7(ג); האמור בפסקת משנה זו לא יחול לעניין כניסתם של עובדי המקום;

בסופה יבוא: של תיאום או הזמנה מראש, יידע את הלקוחות בעת התיאום או ההזמנה, בדבר חובת הצגת אישור "תו ירוק" כתנאי לכניסה למקום, ולעניין מחזיק או מפעיל של בית מלון – גם בדבר חובת הצגת אישור על תוצאות בדיקה לעניין קטין, איש צוות אויר או אזרח זר כאמור בתקנה 7(ג); (12)

בסופה יבוא: קניון כאמור בתקנה 7(א)(3ב) –

בסופה יבוא: המצויות בשטח הקניון בנוגע להוראות תקנות אלה:

בסופה יבוא: מחזיק או מפעיל של קניון יפעל לעמידת החנויות שבשטח הקניון בהוראות החלות עליהן לפי תקנות אלה, ובכל לזה, יביא לידיעתן את ההוראות האמורות ויוודא עמידתן בהוראות לעניין התפוסה מרבית המותרת;

בסופה יבוא: מספר הסדרנים שנמצאים בקניון בכל עת לא יפחת מהמפורט להלן:

בסופה יבוא: בקניון ששטחו בין 10,000 ל-25,000 מטרים רבועים – 3 סדרנים;

בסופה יבוא: הסדרנים יידעו את השוהים במקום, ויסבו את תשומת ליבם, בנוגע לחובת השמירה על הוראו תקנות אלה, לרבות הוראות לעניין איסור התקהלויות, חובת עטיית מסיכה לפי סעיף 3ה לצו בידוד בית ובדבר התפוסה המרבית בקניון ובשטח החנויות; (ד)המחזיק או המפעיל של הקניון יפעל למניעת התקהלות בשטח הקניון, כולל בסמוך לכניסה לחנויות ובכניסה לקניון, ובכלל זה ינקוט אמצעים לשמירת מרחק בין אדם לאדם בתורים כגון סימון מקומות עמידה והצבת אמצעים פיזיים לשמירת רווח בין אנשים; (ה)נוסף על האמור בתקנה 8(5)(ג), אם יש בקניון מערכת כריזה – המפעיל של הקניון יודיע באמצעות מערכת הכריזה, אחת לחצי שעה לפחות, על החובה למשור על מרחק ולהימנע מהתקהלויות; (ו)המחזיק או המפעיל של הקניון לא יאפשר ישיבה לצורך אכילה של מבקרים בשטח הקניון, לא יציב שולחנות וכיסאות לאכילה בשטח הקנון, וימנע גישה לשולחנות אכילה המקובעים לרצפה, אם קיימים; המחזיק או המפעיל של הקניון יתלה שלטים במקומות בולטים לעין לעניין איסור אכילה בקניון; (ז)

בסופה יבוא: המחזיק או המפעיל של הקניון ימנע הצבת דוכני מזון בשטח הקניון ולא יאפשר קיום יריד בשטח הקניון; (ח)

בסופה יבוא: המחזיק או המפעיל של הקניון יפריד, ככל האפשר, בין הכניסות לקניון ליציאות מהקניון; (ט)המחזיק או המפעיל של הקניון יפעל, ככל האפשר, ל-3 החלפות אוויר לפחות בשעה; אופן ביצוע תחלופת האוויר יהיה בהתאם להוראות המנהל; (י)המחזיק או המפעיל של הקניון יפעל בהתאם להוראות המנהל ובכלל זה לעניין ניקוי וחיטוי; (13)

בסופה יבוא: שוק קמעונאי כאמור בתקנה 7(א)(3ג) – בהתאם להוראות פסקה (12) בשינויים המחויבים; (14) מכון כושר או סטודיו כאמור בתקנה 7(ב)(1) –

בסופה יבוא: המתאמנים בעת קיום אימון אישי או משותף, לא יפחת משני מטרים, זולת אם קיימת מחיצה המפרידה ביניהם;

בסופה יבוא: לא יופעלו ג'קוזי או סאונה במקום;

בסופה יבוא: (15) מקום שמתקיימת בו פעילות תרבות כאמור בתקנה 7(ב)(2) –

בסופה יבוא: במקום שבו מתקיים האירוע; הסדרנים יידעו את השוהים במקום בנוגע לאמור; במקרה של סירוב הקהל להוראות אלה, יפסיק המחזיק או המפעיל את האירוע;

בסופה יבוא: במקומות מסומנים וכי מכירת כרטיסים לאירוע תיעשה מראש ובאופן מקוון או טלפוני;

בסופה יבוא: או המפעיל של המקום יחלק את המקום למתחמים נפרדים של עד 20 אנשים לכל היותר, ובין מתחם למתחם יישמר מרחק של 2 מטרים לפחות;

בסופה יבוא: במקום כאמור בפסקת משנה (ג), המחזיק או המפעיל של המקום יפריד

בסופה יבוא: המחזיק או המפעיל של המקום יוודא כי בהושבה של אנשים שאינם גרים באות ומקום, יישמר מרחק של שני מטרים, ככל האפשר, ולכל הפחות כיסא אחד ריק ביניהם;

בסופה יבוא: למקום המיועד והמסומן לקיום פעילות הספורט, לא יפחת מארבע מטרים;

בסופה יבוא: ויסבו את תשומת ליבם, בנוגע לחובת השמירה על הוראות תקנות אלה, לרבות חובת עטיית מסיכה לפי סעיף 3ה לצו בידוד בית ושמירה על החלוקה למתחמים, אם קיימת חלוקה; מספר הסדרנים יהיה ביחס של סדרן אחד לכל 50 צופים;

בסופה יבוא: האירוע או בכניסה אליו, למעט בקבוקי שתייה אישיים;

בסופה יבוא: בעת האירוע, ויתלה שלטים במקומות בולטים לעין לעניין זה;

בסופה יבוא: המחזיק או המפעיל של המקום יווסת את כניסת הקהל לאירוע ויציאתו

בסופה יבוא: הפסקות במהלך האירוע;

בסופה יבוא: מערכת כריזה, ובאמצעות שילוט, על החובה לעטות מסיכה ועל החובה לשבת במהלך האירוע;

בסופה יבוא: זה לעניין חיטוי וניקוי, סידורי התברואה והשירותים;

יעקב אשר: אני עוצר את הישיבה בשלב הזה.

יעקב אשר: אני מבקש שהתקנות שיבואו ייקחו בחשבון גם את ההערות של הוועדה, שלא יהיה מצב שאנחנו נותנים משהו ואנחנו מפרידים משפחה בכוח מהמשהו הזה.

יעקב אשר: את זה אני אומר לקראת התקנות הבאות.

יעקב אשר: אנחנו ניפגש בהמשך הדיון.

יעקב אשר: תודה רבה, הישיבה נעולה.