ועדת המשנה לענייני הנגב, כנסת 23, פרוטוקול מספר 6, 2020-12-01 13:30

שלמה קרעי: שלום חברים, אני פותח את ישיבת ועדת המשנה לענייני הנגב בוועדה לביקורת המדינה.

שלמה קרעי: הנושא על סדר-היום: זיהום סביבתי בעקבות התנהלות לקויה של חברת קצא"א בטיפול בדלקים.

שלמה קרעי: הדיון מתקיים לאחר דליפה שקרתה בשבוע שעבר במתקני קצא"א באזור אשקלון, שגרמה לאי נעימות, לקוצר נשימה, לבחילות של תושבי אשקלון, לפי התלונות שהגיעו, ואפילו חלק מתושבי אשדוד.

שלמה קרעי: אני מודה לקצא"א ולראש העיר אשקלון, תומר גלאם, שנמצא אתנו כאן, ולנציגים הנוספים.

שלמה קרעי: המטרה שלנו היא ביקורת בונה.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים להבין מה קרה באותו יום, איך טופלה התקלה, באיזו מהירות, איך זה השפיע על התושבים, ואיך אפשר למנוע התרחשויות כאלה בעתיד.

שלמה קרעי: אני מבקש שקצא"א תתחיל בהצעת הדברים.

שלמה קרעי: לאחר מכן נשמע את ראש העיר ואת הנציגים האחרים שכאן.

שלמה קרעי: בבקשה.

שלמה קרעי: שם ותפקיד.

יצחק לוי: צוהריים טובים.

יצחק לוי: שמי איציק לוי, אני מנכ"ל קצא"א.

יצחק לוי: אני אנסה לתאר בקצרה מה קרה מהלילה בין רביעי לחמישי, עד יום שישי בשעות הצוהריים, כשהסתיימה התקלה.

יצחק לוי: מה אנחנו יודעים שקרה, אין עדיין ניתוח סופי ומלא, זה יסתיים בימים הקרובים על פי המצב שקיבלנו מהמשרד, אנחנו עובדים על זה.

יצחק לוי: ואילו פעולות נעשו על מנת לפתור את התקלה ולהוריד את הרמה שזה הפיץ מסביב למינימום במהלך התקלה, ומה אנחנו נעשה כדי למנוע הישנות של המקרים האלה.

יצחק לוי: בלילה בין רביעי לחמישי, לפנות בוקר, בסביבות השעה 05:00-04:00 בבוקר היה שבר ענן מאוד מאוד מאוד חזק מעל קצא"א.

יצחק לוי: על פי המדידות שלנו, ירדו כ-90 מ"מ מים במהלך כחצי שעה עד שעה, בסביבות השעה 05:00-04:00 בבוקר.

יצחק לוי: כמות הגשם הזו, שהיא כמות גשם מאוד חריגה, עלתה לגג המכלים שלנו והיא גרמה לכך שהצטבר הרבה גשם על גג המכל.

יצחק לוי: בגגות המכלים יש קווי ניקוז שאמורים להוציא את המים האלה בחזרה מגגות המכלים.

יצחק לוי: באחד המכלים שהיה לנו, מכל 56, שהיה במצב של גג נמוך – הסבר קצר: המכלים שלנו כולם הם מכלים עם גג צף.

יצחק לוי: הגג עולה ויורד בהתאם לגובה הדלק.

יצחק לוי: הסיבה לסוג הזה של הבנייה – קודם כל, ככה בנויים כל המכלים בעולם משתי סיבות: אחת, בטיחותית.

יצחק לוי: כאשר הגג יושב על הדלק ועולה ויורד, אין שכבת גז מעל הדלק, וכשאין שכבת גז, הסכנה פחותה לדליקות וכולי.

שלמה קרעי: למה אין גג כפול?

יצחק לוי: בסוג הזה של הגגות אין גג כפול כי אם אתה שם גג כפול, אתה יוצר במרווח הזה, אפשר להגיד, פצצה, כי אין אטימות של 100%, והמכלול הזה, מה שנוצר באמצע, יכולים להצטבר בו גזים לאט-לאט והסכנה היא כפולה ומכופלת.

יצחק לוי: לכן זה לא קיים כמעט בשום מקום בעולם בסוגי דלקים כאלו, בדלקים שלא מתאיידים, או סוגי דלקים אחרים, יכול להיות סוג כזה של בעיות.

יצחק לוי: רוב המכלים בעולם בנויים ככה, כולל המכלים של קצא"א.

יצחק לוי: הסיבה השנייה שיש גג צף היא מטעמי איכות סביבה.

יצחק לוי: ברגע שהגג עולה ויורד, אין שכבת גז.

יצחק לוי: הגזים האלה לא יכולים בשגרה – לא באירוע הזה – לצאת החוצה, ועל ידי כך אתה מונע פליטה של גזים החוצה.

שלמה קרעי: מתי גיליתם את התקלה?

שלמה קרעי: היא התרחשה בין 05:00-04:00 בליל רביעי.

שלמה קרעי: תתאר את התקלה, מה היה.

יצחק לוי: כפי שאמרתי, המכל נמוך.

יצחק לוי: באופן טבעי, במכל נמוך, קצב הניקוז של המים הוא קצת יותר איטי מאשר מכל עם גג גבוה בגלל הנושא של מפלסים – פיזיקה רגילה.

יצחק לוי: לפנות בוקר עשינו פעולות מסוימות כדי להעלות את הגג, כדי לנסות להגביר את קצב הניקוז, אבל בגלל הכמות העצומה בשעה הזאת, בסביבות השעה 05:00 בבוקר, הקצב גבר, אבל כנראה שלא מספיק.

יצחק לוי: בשעה 05:30 בערך היה סיבוב אחרון בחווה, בדיקות שאנחנו תמיד עושים בזמן שיש גשם, וכמובן שלא היה שום דבר.

יצחק לוי: ב-05:50 קיבלנו הודעה מכיבוי אש עירוני שיש ריח של דלק באשקלון, וביקשו שנבדוק אם זה מאצלנו.

יצחק לוי: מיד עם ההודעה הזאת יצא סיור שלנו לשטח וגילה שבאזור מכל 56, המכל המדובר, יש ריח.

יצחק לוי: דיווחנו חזרה לכיבוי האש העירוני שהבעיה היא אצלנו כנראה ואנחנו מטפלים בה.

יצחק לוי: הדגשנו שאין יציאת דלק לסביבה.

יצחק לוי: דיווחנו חזרה לכיבוי אש שאנחנו אתרנו אצלנו שבאזור מכל 56 יש ריח של דלק ואנחנו מתחילים לטפל בנושא, שאנחנו מזהים שעלה דלק על גג המכל, עם שכבה דקה מעל המים הרבים שהיו על הגג, והתחלנו בטיפול בתקלה באותו רגע.

יצחק לוי: בערך שעה אחרי זה גם אני הייתי כבר על הגג, ושעה אחרי זה כבר היו נציגי המשרד לאיכות הסביבה אצלנו במתקן.

יצחק לוי: מרגע זה התחלנו את התהליך של הטיפול בתקלה.

יצחק לוי: הטיפול בשלב הראשון היה לשים קצף על גג המכל.

יצחק לוי: זה קצף שהתפקיד שלו הוא כפול: אחד, למנוע התאיידות, או לצמצם את ההתאיידות של הדלק.

יצחק לוי: הדלק שיצא היה בכמות מאוד מאוד קטנה, אבל היא נפרסה על שטח גדול בגלל שהייתה כמות גדולה של מים על הגג.

יצחק לוי: זה נפרס על שטח גדול, וברגע שיש פריסה על שטח גדול, ההתאיידות יותר גדולה, לכן באופן מידי הקצפנו את הגג.

יצחק לוי: יש לנו מערכת אינהרנטית ששמים על הגג ומקציפים את גג המכל.

יצחק לוי: זו הסיבה הראשונה.

יצחק לוי: הסיבה השנייה היא שהייתה סופת ברקים לא קטנה גם בשעות האלו עד 06:30-06:00, סופה לא קטנה של ברקים, וחששנו שכתוצאה מברק יהיה - - -

שלמה קרעי: כל זה קורה בחמישי בבוקר?

יצחק לוי: בחמישי בבוקר, חיובי.

יצחק לוי: אמרתי, הדיווח היה ב-05:50 מכיבוי אש אלינו.

יצחק לוי: סדר גודל של כחצי שעה, 20 דקות אחרי זה דיווחנו שזה אצלנו והתחלנו לטפל, וסופת הברקים הייתה פחות או יותר באותה השעה.

יצחק לוי: ההקצפה בוצעה – בערך בשעה 07:00 הגג כבר היה מוקצף עם שכבת קצף עליו, והתחלנו להוריד באופן מידי להוריד את גובה הדלק במכל על מנת להפסיק את יציאת הדלק למכל.

שלמה קרעי: יש לכם פרוטוקול לאירוע כזה?

שלמה קרעי: זה סיכון שאתם מכירים?

יצחק לוי: באופן שגרתי, אסור שיעבור דלק לגג המכל, זה ברור.

יצחק לוי: כשיש אירוע כזה, יש פרוטוקול קבוע מה עושים – שמים שכבת קצף - - -

שלמה קרעי: מה התדירות של אירועים כאלה?

שלמה קרעי: בכל שנה זה קורה?

יצחק לוי: אירוע כזה לא היה בקצא"א מאז ומעולם.

יצחק לוי: אני 20 שנה בקצא"א, ב-20 שנה אף פעם לא היה.

יצחק לוי: בתחקור של "זקני הכפר" – לא היה אירוע כזה אף פעם בקצא"א, שעלה דלק על גג מכל כתוצאה ממים.

יצחק לוי: דלק לא עלה, ולכן זה לא היה אף פעם.

יצחק לוי: אבל העיקרון הוא אותו עיקרון – כשיש שכבה של דלק, גם אם זה בחוץ או על גג המכל, הפעולה הראשונה שעושים היא קצף על הדלק על מנת למנוע אחת, שריפה, ושתיים, התאיידות.

יצחק לוי: עכשיו מתחילים לטפל בבעיה.

יצחק לוי: הפעולה הבאה הייתה הורדה של מפלס הדלק בתוך המכל על מנת להפסיק את גלישת הדלק החוצה מהמכל לפני הנוזל.

יצחק לוי: תוך כדי ההורדה זיהינו כמעט בוודאות שהמקום שהדלק יוצא ממנו הוא ממרכז הגג באיזשהו מקום.

יצחק לוי: מכיוון שהוא היה כבר עם קצף ומזג אוויר מאוד מאוד סוער, אי אפשר היה לדעת חד משמעית את הנקודה, אבל זה היה נראה ממרכז הגז.

יצחק לוי: כשגמרנו להוריד את הדלק למפלס נמוך, התחלנו בפעולות של שאיבה.

יצחק לוי: הבאנו משאבות.

יצחק לוי: במצב הזה, שהגג מאוד מאוד נמוך, אי אפשר לרדת לגג המכל למטה ללא מערכת נשימה, ואסור לשהות שם הרבה כי יש גזים, ולכן מורידים למעלה עם מנוף משאבה למטה ומתחילים לשאוב את הנוזל.

יצחק לוי: הורדנו משאבה ששאבה את המים בחלק התחתון של הנוזל, והורדנו משאבה עם סקימר, שזה איזשהו אביזר שיונק את פני הנוזל, ששם הדלק, על מנת להוריד כמה שיותר את הדלק כי המים לא מפריעים לנו, מה שמפריע לנו זה הדלק ששוכב על פני הנוזל.

יצחק לוי: התהליך הזה הוא תהליך איטי, זה תהליך של ריקון הגג, הוא נמשך עד למחרת בשעות הבוקר.

יצחק לוי: במהלך אחרי הצוהריים והלילה, כאשר עשינו ניתוח והבנו שאנחנו יודעים כמעט בוודאות שלא הגג קרס, אלא הייתה יציאה של דלק ממרכז הגג ממה שנקרא "ונט", הורדנו אנשים שלנו עם מערכת נשימה ומיגון מפני ניצוצות, שלא תהיה, חס וחלילה, שריפה.

יצחק לוי: הדאגה הראשונה שלנו היא לבטיחות של העובדים שלנו.

יצחק לוי: שמנו פקק על אותו ונט, והתחלנו להרים את הגג כלפי מעלה על מנת להגביר את קצב ניקוז המים החוצה.

יצחק לוי: ההרמה של הגג נגמרה בערך ב-06:00 בבוקר ביום שישי.

שלמה קרעי: פעלתם ברצף כל השעות האלו?

יצחק לוי: בשעות האלו עבדו ברצף, היו אנשים על הגג, הייתה משאבה על הגג.

יצחק לוי: התהליך של ההרמה – אני חייב להדגיש – זה 100,000 קוב.

יצחק לוי: אתה צריך להזרים 100,000 קוב, זה לא תהליך שלוקח שעה-שעתיים, זה לוקח הרבה מאוד שעות.

שלמה קרעי: זאת אומרת, אתם מזרימים דלק לתוך המכל?

יצחק לוי: לתוך המכל, כדי שהגג יעלה כלפי מעלה.

יצחק לוי: זה תהליך שלוקח זמן.

יצחק לוי: אסור לעשות שני דברים: אסור לרדת לגג המכל בנקודות האלו, זו סכנת נפשות.

יצחק לוי: אסור לסכן את האנשים.

יצחק לוי: מעבר לזה, כל הזמן הוזרק קצף לגג המכל.

יצחק לוי: הייתה גם רוח, גם גשם בכל השעות האלו, והרוח והגשם מפזרים את הקצף הזה.

יצחק לוי: קיבלתי גם הודעות שחלק מהקצף הזה הגיע אפילו עד אשקלון.

יצחק לוי: שמנו כמויות גדולות מאוד של קצף על מנת להוריד את הסכנה גם של שריפה וגם של הצתה.

יצחק לוי: התהליך הזה של עליית הגג לוקח זמן בגלל נפחו של המכל, והוא נגמר בערך ב-06:00 בבוקר למחרת.

שלמה קרעי: אלו תקלות שקורות במקום אחר בעולם?

שלמה קרעי: אתם למודי ניסיון מאחרים?

יצחק לוי: אני אנתח עוד שנייה מה קרה, מה חושבים שקרה – אני קצת מסתייג כי אנחנו עוד לא גמרנו את התחקיר.

יצחק לוי: אנחנו צריכים להגיש תחקיר, ואנחנו נעשה את זה באופן מלא, אבל אנחנו חושבים שאנחנו יודעים מה קרה.

יצחק לוי: אני מסתובב הרבה מאוד בעולם ובהרבה מאוד חוות בעולם, זה תהליך מאוד מאוד חריג, של מים שעולים על הגג וגורמים לכך שדלק יצא ויהיה על משטח הגג.

יצחק לוי: לפחות בהרבה מאוד שנים שאני מתעסק בזה – ואני כמעט 20 שנה בקצא"א – זה לא תהליך שאני מכיר אותו, גם לא ממקומות אחרים.

שלמה קרעי: וכל הפעולות שעשיתם הם חלק מפרוטוקול מסודר שיש לאירוע כזה, למרות שהוא אירוע שלא קרה אף פעם?

יצחק לוי: נכון.

יצחק לוי: נכון.

יצחק לוי: יש פרוטוקול שאומר מה קורה אם יש דלק על הגג – תעשה א', ב', ג', ד'.

יצחק לוי: תעלה את הגג, תביא משאבות וכולי, אל תרד בשום פנים ואופן, תשים קצף, אל תרד בלי מכשירי נשימה.

יצחק לוי: כל התהליכים האלו.

שלמה קרעי: תחתור לסיום ותגיד לי – נחזור אליך בהמשך לתגובה של דברים אחרים שנשמע, אבל תגיד לי מה למדתם מהתקלה הזאת, ומה אתם מתכוונים לעשות כדי שהיא לא תישנה?

יצחק לוי: אם ההשערה שלנו של מה שקרה ומה שגרם לגלישת הדלק למים היא נכונה – ואני אומר, אנחנו נגמור את זה ביום-יומיים הקרובים, ולפני זה לא נחזיר את המכל הזה לכשירות – התיקון הוא תיקון פשוט שיפתור את הבעיה באופן טוטאלי.

יצחק לוי: אני אומר את זה כי יש לנו בחווה 30 מכלים.

יצחק לוי: זה לא קרה באף מכל.

יצחק לוי: אנחנו יודעים לזהות את הפער הקטן שיש בין המכל הזה ועוד שניים דומים יחסית ב-30, ועד סוף השבוע הזה כל שלושת המכלים האלו יהיו מתוקנים או משודרגים, שימנעו את הדבר הזה באופן מוחלט.

שלמה קרעי: כלומר, אלו מכלים ישנים יותר?

יצחק לוי: לא, אלו דווקא המכלים החדשים, כבודו.

יצחק לוי: המכלים הישנים שלנו נבנו בשנות ה-50', זה מכל שנבנה לפני 10 שנים, שהוא טיפה שונה, ממש באביזר מסוים על גג המכל.

יצחק לוי: הוא קצת שונה מהמכלים האחרים, ועובדה שזה לא קרה במכלים האחרים.

יצחק לוי: אני אומר עוד פעם, האירוע של גשם של 90 מ"מ בסביבות חצי שעה עד שעה באזור מאוד ממוקד – ואנחנו יודעים למדוד את זה, יש לנו אמצעים.

יצחק לוי: אנחנו יודעים למדוד בדיוק כמה גשם ירד על גג המכל הזה, והמכל השכן שלו והמכל השכן שלו.

יצחק לוי: אנחנו יודעים לבדוק בדיוק בהתאם לשינוי מפלס הדלק במכל כמה מים ירדו על אותו גג בפרק זמן מסוים.

יצחק לוי: אנחנו יודעים להגיד שבשעה הזאת, בין 06:00-04:00, פלוס-מינוס, ירדו 90 מ"מ לשעה – לא לשעתיים, לשעה – ואפילו בסדר גודל של 40 דקות ירד כל זה.

יצחק לוי: זה התרגום.

יצחק לוי: זה אירוע חריג מאוד, שיכול להיות – כרגע אני משער השערה כי אני לא הייתי בזמן שתכננו את המפעל ואת המכל הזה.

יצחק לוי: יכול להיות שכאשר נתנו את תנאי הסף לבנייה של המכל הזה, לא נלקחה כמות גשם כזאת גדולה שיכולה להופיע, כמו שקורה, לצערנו – היה אתמול בעיתון, בתל אביב, שהביוב גלש לים בגלל כמות גשמים גדולה וכולי.

שלמה קרעי: תקלה אחת לא מצדיקה תקלה אחרת.

יצחק לוי: לא, חס וחלילה.

יצחק לוי: לא אמרתי כלום, אני רק מנסה להבין מה גרם לכך שמי שתכנן את הגג הזה לפני 12-10 שנה, איזה תנאי סף הוא לקח, ובהתאם לכך הוא תכנן.

יצחק לוי: אין מה לעשות, אנחנו יודעים שמזג האוויר בשנים האחרונות נעשה הרבה יותר חמור, ובהתאם לזה אנחנו נשנה את מה שאמרתי כדי שאפילו בתנאי מזג האוויר הקיימים לא - - -

שלמה קרעי: תודה איציק.

שלמה קרעי: תומר, ראש עיריית אשקלון.

תומר גלאם: אני פחות אתייחס לנושא המקצועי, מיטל וברוך יתייחסו לעניין המקצועי, איך טופל, למה טופל ומה לוחות הזמנים.

תומר גלאם: הדבר שהכי מדאיג אותי מבחינתי – אני אחלק את זה לכמה חלקים.

תומר גלאם: אדוני היושב-ראש, הדבר שהכי מדאיג אותי זה אי דיווח לרשויות.

תומר גלאם: אני קרוב לשעה 07:45 בשיחה מול מפקד תחנת הכיבוי, בשיחה במקביל עם נציג קצא"א, שהוא מדבר אתו ומסביר לו: השעה כבר 07:45, האירוע מתחולל – התחיל לפחות – משעה 03:30 בכמויות הגדולות של הגשם, וכמויות הטלפונים – המוקד ממש קרס.

תומר גלאם: היה את האירוע של הגשם, ולאחר מכן האירוע התפתח האירוע של קצא"א.

תומר גלאם: לוחות הזמנים שמציג אדוני המנכ"ל קצת תמוהים בעיניי, גם מבחינת התהליכים של מה שאמרת שעשיתם, היה גם את העניין של דיווח שהאירוע הסתיים, לפחות לאנשי התקשורת; ובשעת צוהריים ביום שישי האירוע עדיין עמד בעינו, ונמשך מעל 24 שעות.

תומר גלאם: הדבר הכי מהותי בעיניי – אני מבין, יכולות להיות תקלות, אבל תקלה שכזו, חייב לדווח באופן מידי לרשויות.

תומר גלאם: אנחנו הכנסנו – ברגע שזה הגיע למשרד הבריאות, ותחנות הניטור שלנו הראו מדדים של פי 11% מהתקינה.

תומר גלאם: תבינו, זה מטורף – פי 11% מהתקינה.

תומר גלאם: עכשיו יציגו את זה אנשי המקצוע.

תומר גלאם: זה דבר שהוא חמור.

תומר גלאם: זה מסכן את הציבור, וסיכן את הציבור, וחשף אותם לרעלים במשך מספר שעות לא מועט, עד שמשרד הבריאות הנחה את התושבים להסתגר בבתים ולהתכנס לתוך הבתים כדי למנוע עד כמה שאפשר את החשיפה לאותם ריחות עזים שהתחוללו בעיר אשקלון.

תומר גלאם: מצד אחד, אדוני המנכ"ל אומר שהוא קרוב ל-20 שנה במתקן.

תומר גלאם: המתקנים האלה הם חדשים.

תומר גלאם: כל שכן, אם המתקנים חדשים, ברור שהיית חלק, או חלק בלתי נפרד בהקמה שלהם, ולכן הדברים האלה היו צריכים להילקח בחשבון.

תומר גלאם: אני לא מדבר פה ברמה האישית, חלילה, לא של המנכ"ל ולא של אף גורם בקצא"א.

תומר גלאם: מבחינתי, הדבר שהכי חשוב לי הם התושבים שלי.

תומר גלאם: זה לא אירוע ראשון.

תומר גלאם: אומנם לא של המכלים, אבל לא אירוע לא ראשון, ולא שני ולא שלישי.

תומר גלאם: ואני אמרתי את זה גם לשרה להגנת הסביבה, וגם לברוך ובר, שהוא מנהל המחוז, וגם למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, שכל הזמן האירועים נגמרים כלא כלום, כאילו כלום לא היה.

תומר גלאם: היו את הריחות שהגיעו מהים – זה טוען חברת חשמל, ההוא טוען קצא"א, כל אחד מאשים אחד את השני, ובסוף האירועים נגמרים ללא כלום.

תומר גלאם: המטרה היא קודם כל לעשות את הפקת הלקחים כדי שאירועים כאלה לא יחזרו.

תומר גלאם: שתבינו, היום רמת התחלואה במדינת ישראל במחלת הסרטן – באשקלון אנחנו בין הערים המובילות, מספר 2, בתחלואה בסרטן בילדות וילדים בעיר אשקלון.

תומר גלאם: זה דבר שהוא מטורף.

תומר גלאם: מדינת ישראל קיבלה החלטה שהיא לא נכונה: גם להעביר את פי גלילות, והיום עוד שוקלים להגדיל את ההיקפים בגלל ההסכם עם האמירויות, ואף אחד במדינה לא מניד עפעף ואפילו לא משתף את הרשויות – יוצאים ומקדמים – ואפילו את המשרד להגנת הסביבה מה הם הולכים להביא, איך הם הולכים להביא, באיזה היקפים, אבל קודם כל עושים את העסקאות.

תומר גלאם: תושבי אשקלון פחות מעניינים, רמת הסיכון שלהם פחות מעניינת.

תומר גלאם: אני אגיד לכם, זה לא רק הדליפות, זה הרבה יותר מכך.

תומר גלאם: במוצאי שבת האחרון חווינו אירוע של ירי לעבר העיר אשקלון למתקנים לא פחות מסוכנים.

תומר גלאם: אני אומר לכם פה, ההיקפים שהולכים וגדלים יביאו לאסון.

תומר גלאם: אני בכוונה הגעתי לוועדת הביקורת, כי לצערי זה יקרה.

תומר גלאם: אנחנו יכולים לפספס פעם-פעמיים-שלוש.

תומר גלאם: היום, לצערי, אותו אמל"ח שיש לחמאס ולג'יהאד מסכן את אשקלון ברמה הכי גבוהה, בפרט שהמתקנים האסטרטגיים של מדינת ישראל נמצאים בחזית.

תומר גלאם: היום זו תקלה.

תומר גלאם: זו תקלה שהיא תקלה חמורה, אבל גם עם תקלות צריך להתמודד.

תומר גלאם: גם אני עובר משברי אקלים, היו לנו משברי אקלים, וכל הזמן אנחנו למדים, משפרים ומייעלים.

תומר גלאם: תמוה בעיני איך בכל 30 המכלים המתקנים עבדו כמו שצריך, ובאירוע הזה לא, אבל ברגע שתסתיים הבדיקה, אני סמוך ובטוח שנקבל את הנתונים המדויקים.

תומר גלאם: מה שיותר חשוב מהכול, אדוני היושב-ראש – אמרתי, הנושא הזה - - -

שלמה קרעי: השיתוף של הרשויות.

תומר גלאם: זה לא רק שיתוף.

תומר גלאם: הם מחויבים על פי חוק בתוך רבע שעה מהתחלת האירוע לטלפן, לעדכן את ראש העיר, לעדכן את משטרת ישראל ואת כל הגורמים.

תומר גלאם: בשעה 10:00 בבוקר דיברתי עם מפקד המרחב.

שלמה קרעי: ביום חמישי או שישי?

תומר גלאם: ביום שישי.

תומר גלאם: צרחתי את נשמתי על מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, על ברוך, על ההתנהלות – מצד אחד, אומרים שהאירוע נגמר, ומצד שני, ריחות עזים בעיר אשקלון גם בבוקר.

תומר גלאם: מעל ל-1,000 קריאות מוקד, לא רק אצלנו.

תומר גלאם: אצלנו מעל 1,000 קריאות מוקד במוקד העירוני, והמוקד של איכות הסביבה הוצף וממש קרס.

תומר גלאם: אגב, אני לא יודע בכלל מה האירוע, מאיפה הוא נובע, מה קורה ואיך אנחנו מתמודדים אתו.

תומר גלאם: זה אירוע שהוא מאוד מורכב מבחינתי ושלא היינו ערניים.

תומר גלאם: לצערי, כמות הגשמים שירדו באשקלון היא מעל 100 מ"מ של גשם, וגם אנחנו התמודדנו עם מזג אוויר מאוד סוער, אבל הצוותים היו בשטח ודיווחנו איזה כביש נסגר ומה נפתח, והחמ"ל עבד.

תומר גלאם: צריך לקחת בחשבון, זו לא חברה שהיא סיעודית או שקשה לה, או שאין או שכן ניתן או שלא ניתן.

תומר גלאם: אני אומר גם לנציגי המשרד להגנת הסביבה, יש את אותה חווה אצלנו בעיר אשקלון.

תומר גלאם: היום יש מכשור וכלים ומנדפים שיודעים לקלוט ברמה הכי גבוהה את כמות הדליפות כאשר יש.

תומר גלאם: עשו את זה גם ברצועת החוף, עשו את זה קצא"א לאחר מאבק עם הרשויות, עם המשרד להגנת הסביבה, והתקינו את אותו מתקן.

תומר גלאם: למעט תקלה שהייתה לפני מספר חודשים, המתקן אכן נותן את המענה.

תומר גלאם: הרי בשעת החיבור של הצנרת מהאונייה לתשתית הצנרת של קצא"א, מן הסתם, יש זליגה של ריחות, תלוי במשטר הרוחות, וברגע שהרוחות לכיוון הערים אשקלון ואשדוד וכיוצא בזה, כל הגזים נודדים ומגיעים לעיר אשקלון.

תומר גלאם: אני פה קודם כל בפנייה נחרצת לאדוני מנהל המחוז – עברנו מספיק עם קצא"א.

תומר גלאם: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, אמרתי את זה גם אתמול בוועדה של חברת הכנסת מיקי חיימוביץ' ושל השרה להגנת הסביבה: אנחנו מאוד לא רוצים את קצא"א.

תומר גלאם: מאוד לא רוצים את קצא"א.

תומר גלאם: מדינת ישראל כפתה את קצא"א על אשקלון, ותאמינו לי שזה לא כלכלי עבורנו שאותו מתקן אסטרטגי יושב, ובגלל הסכמים – אני לא מאשים אותם – כאלה ואחרים, משלמים גם תעריפים שהם לא שווי ערך, אבל זה לא לוועדה, ולא לשם כך התכנסנו.

תומר גלאם: מה שחשוב לי, אדוני היושב-ראש, אנחנו חייבים לעשות תחקיר עומק כדי: אחת, למנוע את האירוע הבא, שתיים, שממשלת ישראל תעשה בדיקה על כל אירוע שמתרחש.

תומר גלאם: זה מזכיר לי את כל הדילים שנרקמים ברמה הלאומית, ורק אחרי זה השרים הרלוונטיים יודעים.

תומר גלאם: מבחינתי אני רוצה לקבל תשובות ברורות מה רמת הסיכון של התושבים שלי.

תומר גלאם: אני חייב להיות שקוף מול התושבים שלי, כי ברגע שיש אירועים כאלה – תאמין לי, אף אחד לא מחפש את יעקב, ואף אחד לא מחפש את ברוך, או אפילו לא את מיטל ולא את נציגי הוועדה המכובדים.

תומר גלאם: כולם מתקשרים לראש העיר, למוקד, כדי להבין מה קרה.

תומר גלאם: אני אומר לכם, אדוני היושב-ראש, אני ביקשתי גם מכל חברי הכנסת וגם מהשרים הרלוונטיים, אנחנו רוצים לעשות את הדברים בצורה מסודרת.

תומר גלאם: בצורה מסודרת.

תומר גלאם: גם אם, חלילה, רוצים להגדיל – אנחנו לא בעד.

תומר גלאם: מבחינתנו, אם הם מסתדרים עם אילת, שישנעו את כל הדלק לאילת, פחות מעניין אותי הכספים.

תומר גלאם: אני אומר פה בריש גלי: פחות מעניין אותי.

תומר גלאם: עדיף לי שיהיה באזורים אחרים, ושלא יהיה בעיר אשקלון.

תומר גלאם: בעיר אשקלון יש מספיק את תחנות הכוח, את קצא"א, את תש"ן, את כל הזבל של מדינת ישראל מדינת ישראל ריכזה, איפה?

תומר גלאם: באשקלון.

תומר גלאם: ואתה יודע מה הפלא?

תומר גלאם: שהעיר אשקלון היום היא 160,000 תושבים, שהולכת וגדלה בצורה מהותית, והולכת להיות 350,000 תושבים.

תומר גלאם: אני מסיים, אדוני היושב-ראש.

תומר גלאם: אני אשמח שתיתן את דעתה גברתי מנכ"לית האיגוד וברוך, כדי שנשמע איך אפשר להתמודד עם האירועים הבאים.

תומר גלאם: תודה רבה.

שלמה קרעי: תודה אדוני ראש העיר.

שלמה קרעי: מיטל אמיתי, מנכ"לית איגוד הערים, נפת אשקלון.

מיטל אמיתי: לצערי, לא מדובר באירוע חד פעמי יחיד.

מיטל אמיתי: רק לאחרונה היו שלושה אירועים בחודשים האחרונים של זיהום אוויר ומטרדי ריחות מחוות הדלקים של קצא"א.

מיטל אמיתי: זה אומנם היה אחד האירועים החמורים ביותר, אבל יש פה רצף של אירועים – היה לנו ב-27 באפריל, ביוני, ועכשיו בנובמבר.

מיטל אמיתי: כמו שתואר, זה היה אירוע בקנה מידה עצום וגדול, אלפי פניות הגיעו גם למוקד של איגוד ערים לאיכות הסביבה, למוקד הסיוע, ובעיקר למוקד העירוני שקרס מטלפונים.

מיטל אמיתי: קיבלנו אלפי פניות.

מיטל אמיתי: אנשים התלוננו שהם חשים סחרחורות, בחילות, כאבי ראש.

מיטל אמיתי: כל העיר געשה וכולם התקשרו.

מיטל אמיתי: מרגע שנודע לנו שיש אירוע כזה חריג, שלושה כונני סביבה של איגוד הערים יצאו לאתר את מקור הריח.

מיטל אמיתי: הגענו לחוות הדלקים של קצא"א.

מיטל אמיתי: אני יכולה להגיד שגם אני באופן אישי יצאתי לשם כדי לאתר, כדי לראות את הדברים מקרוב, אחרי שראש העיר, שמשמש גם כיושב-ראש האיגוד שמאגד את הרשויות, הגענו לשטח כדי להבין את הדברים.

מיטל אמיתי: תחנות הניטור של האיגוד הראו והצביעו על חריגות משמעותיות מערכי הסביבה, פי 11 של ערכים שהם מסרטנים.

מיטל אמיתי: כלומר, זה בהחלט אירוע בקנה מידה, אפילו של קצא"א, מאוד מאוד גדול, שגרם לאנשים – מ-06:00 בבוקר ביום עד 15:00 בצוהריים ביום שישי.

שלמה קרעי: לפני שתמשיכי, איך את מסבירה את הפער בין סיום התקלה שאיציק מתאר ביום שישי ב-06:00 לבין זה - - -

יצחק לוי: לא, לא.

יצחק לוי: אם לא הובנתי נכון – האירוע הסתיים ביום שישי אחר הצוהריים, 15:00 או 16:00 בצוהריים.

שלמה קרעי: מקודם אמרת משהו אחר.

שלמה קרעי: אמרת ביום שישי בבוקר.

יצחק לוי: לא, לא.

יצחק לוי: סליחה, זה גם הזמן שזה דווח.

יצחק לוי: בערך ב-15:00 או 16:00 אחר הצוהריים דווח מה האירוע.

יצחק לוי: עד 12:00 או 13:00 בצוהריים הייתי עם החבר'ה שסיירו.

יצחק לוי: החבר'ה היו על הגג, ואחר כך חזרתי לאירוע, אז אם הובנתי לא נכון, אני מתנצל.

יצחק לוי: זה הסתיים ב-15:00 או 16:00 אחר הצוהריים ורק אז דווח.

מיטל אמיתי: יושב-הראש, שאלה מצוינת, וזה מוביל אותי לדרישות שלנו כאיגוד ערים לאיכות הסביבה ושל עיריית אשקלון.

מיטל אמיתי: אנחנו דרשנו לפתוח בחקירה פלילית מידית.

מיטל אמיתי: להכניס את המשטרה הירוקה למתחם הדלקים, ולאתר את הראיות, את הממצאים, להוציא מצלמות, כי רב הנסתר על הגלוי, ויש פה סתירות בין מה שקרה.

מיטל אמיתי: אירוע מסוג כזה, אנחנו לא יכולים להמתין למשרד להגנת הסביבה שיוציא שימוע, שימתינו.

מיטל אמיתי: אנחנו מבקשים לפתוח בחקירה, זה אומר לשלוח חוקר עם סמכויות של משטרה ירוקה, ולהבין מה קרה כדי שמקרים כאלו לא יחזרו על עצמם בעתיד.

שלמה קרעי: זה עניין גם של מבקר המדינה.

שלמה קרעי: אנחנו בוועדה לביקורת המדינה, תיכף נשמע את נציגי המבקר.

שלמה קרעי: אתם מדברים על אירועים חוזרים, כנראה אירועים חוזרים לאו דווקא מדלקים בקצא"א אני מבין.

מיטל אמיתי: לא, לא, לגמרי, מחוות הדלקים של קצא"א, אירועים של זיהום אוויר ומטרדי ריחות, בכל פעם בצורה אחרת; במקרה הזה זו הייתה דליפה בדרגה 56, במקרה אחר זה בעיה מהמקשרים.

מיטל אמיתי: ודאי שהאירועים גורמים לזיהום אוויר, לאותם סימפטומים שאנשים מתלוננים עליהם, גם בעיר אשקלון, גם במועצה האזורית חוף אשקלון, מגיע עד אשדוד.

מיטל אמיתי: אוכלוסייה מאוד גדולה שסובלת, אין שום סיבה לא להכניס משטרה ירוקה.

מיטל אמיתי: זה אירוע חריג בקנה מידה עצום – להכניס משטרה ירוקה, לחקור מיד, לפני שהדברים האלה - - -

שלמה קרעי: מי קובע אם נכנסת משטרה ירוקה או לא?

שלמה קרעי: זה קשור אליכם, למשרד להגנת הסביבה.

מיטל אמיתי: המשרד להגנת הסביבה.

מיטל אמיתי: אנחנו ביקשנו בכל אירוע ואירוע לפתוח בחקירה, לא לתת לתהליכים להתמשך, לעשות שימוע וכולי.

מיטל אמיתי: למה מחכים, שמישהו ימות?

מיטל אמיתי: אני לא מצליחה להבין את זה.

מיטל אמיתי: יש פה אירוע בהיקפים עצומים, ואנחנו ציפינו שמיד יחקרו אותו, מיד להשיג את הראיות, את הממצאים, להבין מה קרה, כדי שמקרים כאלה לא יחזרו שוב.

מיטל אמיתי: הדם של תושבי אשקלון לא שונה מתושבים אחרים במדינת ישראל.

מיטל אמיתי: יש עוד אירועים נוספים מתחנות הכוח, ואני לא אדבר על זה כרגע, אבל רק מחוות הדלקים של קצא"א בחודשים האחרונים היו שלושה אירועים גדולים, וחייבים לחקור את זה.

מיטל אמיתי: הדבר השני שאנחנו ביקשנו – לקצא"א יש תנאים סביבתיים ברישיון העסק שהם ישנים מאוד, הם מלפני עשור.

מיטל אמיתי: אנחנו ביקשנו לעדכן את התנאים הסביבתיים, שתהיה לנו יכולת לבצע פיקוח על התנאים.

מיטל אמיתי: שהדרישות הסביבתיות יתאימו להיום, ל-2020, זה מה שאנחנו ביקשנו.

מיטל אמיתי: אנחנו ביקשנו את זה גם במסמכים אחרי כל אירוע ואירוע מהמשרד להגנת הסביבה, לעדכן את התנאים.

מיטל אמיתי: אם הייתה לי אפשרות, אני הייתי עושה את זה בעצמי, ומיד - - - מהצוות המקצועי, ויש לנו את היכולת לעשות את זה.

מיטל אמיתי: אין לנו את היכולת לפקח, מי שאחראי על זה הוא המשרד להגנת הסביבה.

מיטל אמיתי: זה המקום לדרוש לעדכן את התנאים הסביבתיים כדי שיתאימו לדרישות.

מיטל אמיתי: למשל, להקים מערכת משאוב אדים לכל המתקנים.

מיטל אמיתי: יש הרבה סעיפים, אנחנו דיברנו בצורה מסודרת, ובחנו את הדברים, וצריך לעדכן אותם כדי שיתאימו.

מיטל אמיתי: לא יכול להיות שעושים מפרטים אחידים על פרויקטים אחרים.

מיטל אמיתי: מדובר פה בתשתית לאומית שגורמת למטרדים סביבתיים חמורים לכמות גדולה של תושבים, למספר גדול של תושבים, חייבים לתת את הדעת ולפעול בהתאם.

שלמה קרעי: תודה מיטל.

שלמה קרעי: ברוך, מנהל מחוז דרום, המשרד להגנת הסביבה.

ברוך ובר: צוהריים טובים.

ברוך ובר: ראשית, אף אחד לא מאושר מהאירועים, ויש אירועים רבים באזור הזה.

ברוך ובר: אני רוצה להתייחס לאירוע הספציפי הזה, הוא שונה מאוד מכל האירועים האחרים שחווינו אותם, שהוא הפתעה, שאותה אנחנו נחקור.

ברוך ובר: אנחנו בדרך כלל חווים אירועים מסוגים אחרים, תיכף אני אפרט.

ברוך ובר: רק תיקון טעות קטנה – אין חריגה מתקני הסביבה.

ברוך ובר: התקן נמדד באופן ממוצע ביממה.

ברוך ובר: כן נכון שברגעים מסוימים היו פיקים מאוד מאוד גבוהים, על זה אין חולק.

ברוך ובר: מי שהוציא את ההתרעה לתושבים זה המשרד להגנת הסביבה לא בגלל החריגה, אלא בגלל הפיקים האלה והשילוב של הריחות.

שלמה קרעי: מה זה פיקים?

שלמה קרעי: הפיקים האלה חרגו מהתקן.

ברוך ובר: לא, לא, לא, התקן נמדד - - -

שלמה קרעי: התקן מאפשר פיקים?

מיטל אמיתי: התקן מדבר על 24 שעות, אבל היו פיקים במשך שעות רבות פי 11 מהתקן של 1.2%, ולכן אנחנו הנחינו את התושבים, יחד עם המשרד להגנת הסביבה, להסתגר בבתים, לא לצאת לפעילות מאומצת.

מיטל אמיתי: אבל זה נכון שמבחינת החוק אנחנו לא יכולים להגיד – וברוך צודק לגמרי – שהיו ב-24 שעות בתחנת ניטור, כשהרוח בדיוק לכיוון תחנת הניטור, חריגות שאפשר על פי חוק - - -

ברוך ובר: מיטל, תרשי לי להסביר את הדברים האלה, כי אני חושב שאני גם כן קצת מבין.

ברוך ובר: זה נכון שבהתייעצות עם הגורם המוסמך – הגורם המוסמך זו האחראית על ניטור האוויר במשרד להגנת הסביבה – גם על סמך עדויות על - - -, הוצאנו את ההנחיה הזאת לתושבים להסתגר בבתים לפרק זמן מסוים.

ברוך ובר: האירוע הספציפי הזה הוא אירוע, כמו שאמרתי, חריג, הוא ייחקר.

ברוך ובר: אנחנו לא התחלנו בהליך של אכיפה מסודר.

ברוך ובר: כן התחלנו – הוצאנו צו ביום שישי למניעת מפגעים, שמורה כך וכך הוראות לגבי הפעלת המכל, מנענו המשך הפעילות שלו, דרשנו תחקיר שאמור להגיע עד סוף היום הזה.

ברוך ובר: על סמך התחקיר הזה אנחנו נבצע הליכי אכיפה.

ברוך ובר: כמקובל במדינת ישראל, אני לא יכול לומר מראש מה יהיו הליכי האכיפה לפני שיהיה שימוע.

ברוך ובר: נציגי האיגוד ונציגי העירייה מוזמנים להגיע לשימוע ולהביע את דעתם.

ברוך ובר: רק אחרי שאנחנו אנחנו נאסוף את כל הפרטים, אנחנו נהיה בשלים מספיק כדי לקבל - - -

שלמה קרעי: מה הליכי האכיפה שבוצעו בשני האירועים הקודמים שמיטל הזכירה?

ברוך ובר: עוד פעם, נאמר פה בפסקנות שזו קצא"א.

ברוך ובר: אני על קצא"א עשיתי שבעה הליכי אכיפה מאז שאני בתפקיד, משנת 2017 – שניים באילת והיתרה באזור אשקלון.

ברוך ובר: שניים לא קשורים לנושא של זיהום אוויר, ורוב האירועים – אגב, מעולם לא הייתה לנו ראייה חד משמעית ברמה הפלילית שתאפשר לנו באופן חד משמעי, כפי שעורכי הדין דורשים – ובצדק - - -

תומר גלאם: סליחה ברוך, אמרתי את זה גם ביום שישי – גם אם זבוב נכנס, לקצא"א יש מערכת מצלמות גם על המכלים.

תומר גלאם: אתם אפילו לא דרשתם – שזה דבר שהמשטרה דורשת באופן ישיר כשיש אירוע חריג שכזה, שהוא מסכן חיי אדם – להביא את כל החומר של המצלמות.

תומר גלאם: אתם מחכים כנראה שדברים יסתדרו, אני לא יודע באיזו צורה, אני גם לא מאשים אף אחד.

תומר גלאם: אבל לא יכול להיות מצב – אדוני היושב-ראש, אלו דברים שהם חמורים.

תומר גלאם: אירוע חריג כזה – ראש העיר, אני, בא, מביא את מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, מביא את מנהל המחוז, מנהלת האיגוד, ואומר להם: כולם המומים מה קרה, איך פועל, איך לא פעל.

תומר גלאם: יש לכם שם מצלמות 7/24, ואם יש גם 8, אז 8.

תומר גלאם: אני מבקש לקחת את הראיות, - - - נעלב, המשרד להגנת הסביבה, שהם אחראיים על המשטרה.

תומר גלאם: תביאו את הראיות.

תומר גלאם: הם לא נותנים את הראיות.

שלמה קרעי: לכן אני משלים אותך – ברוך, אנחנו נבקש לשלוח לוועדה את ממצאי התחקיר שלכם.

ברוך ובר: אין שום בעיה, ברצון רב מאוד.

ברוך ובר: אני רק רוצה לומר - - -

שלמה קרעי: אגב, בתחקיר, אתם כן השתמשתם בתיעוד מתוך החווה?

ברוך ובר: אני רוצה לומר שוב שהמשטרה הירוקה בתמונה מהיום הראשון, אבל אני לא רשאי, ואני גם לא אעשה את זה בוועדה הזו, לומר ולספר מה השיחות שהיו עם המשטרה הירוקה.

ברוך ובר: היא יודעת מזה, ההחלטות האופרטיביות המקצועיות הן בידיה.

ברוך ובר: כל הנתונים בידיה והיא תעשה מה שהיא מוצאת לנכון לעשות.

ברוך ובר: אני לא גורם חקירה, אני מנהל המחוז, והסמכות היחידה שיש לי היא לבקש חקירה פלילית.

ברוך ובר: יש לי גם סמכויות מינהליות, שאותן מימשתי, ביום שישי הוצאתי צו.

תומר גלאם: רק שיבינו החברים שנמצאים פה – צו סילוק מפגע זה לטפל במפגע.

תומר גלאם: זה הצו.

תומר גלאם: אם נזכרו ביום שישי – המשרד נזכר ביום שישי, אחרי שראש העיר צרח את נשמתו על המנכ"ל ועל היושב-ראש, להגיד אנחנו הוצאנו צו סילוק מפגע.

תומר גלאם: מה אומר צו סילוק המפגע?

תומר גלאם: לטפל במפגע.

תומר גלאם: אם אתם יודעים, המשרד להגנת הסביבה – ואתם יודעים – שהאירוע מתחולל כבר 17 שעות, רק אחרי שצעקתי את נשמתי, והגעתם לשם – אנחנו מוציאים צו סילוק מפגע.

תומר גלאם: כלומר, מה?

תומר גלאם: עשינו אווירה.

תומר גלאם: אף אחד לא מבין מה המשמעויות, גם התושבים, אבל גם אתם, שתבינו, צו סילוק מפגע זה לטפל במפגע.

תומר גלאם: זה צריך לצאת ברגע שהאירוע חמור, כמו שאתה מציג, וכמו שאדוני המנכ"ל, וכמו שגברתי יושבת-ראש האיגוד.

תומר גלאם: הם אומרים שזה אירוע חמור.

תומר גלאם: ברגע שזה אירוע חמור, צריך להוציא את הצו מידית, בפחות מ-24 שעות, בשעה-שעה וחצי להוציא צו סילוק מפגע.

תומר גלאם: אז גם לא מדווחים לרשויות, לא לכב"ה, לא למשטרת ישראל, לא למשטרה הירוקה, לא לראש העיר, לא לאיגוד, וגם צו סילוק מפגע יוצא אחרי 24 שעות, והם גאים שהם הוציאו צו סילוק מפגע.

שלמה קרעי: יש לכם גם ביקורת עצמית בתחקיר שתשלחו אלינו?

ברוך ובר: קודם כל, התזכיר מופנה בעיקר כלפי קצא"א.

ברוך ובר: בתחקיר שאני עושה כלפי הממונים עליי, אני מדווח על כל מה שצריך לדווח, ואני חייב לומר שהממונים עליי יודעים על הדברים האלה מהרגע הראשון.

שלמה קרעי: לא, לגבי העיכוב.

ברוך ובר: אני באופן אישי הייתי במקום כבר בשעות הבוקר המוקדמות – הבאתי איתי גם את מנכ"לית האיגוד, היא נסעה איתי ביחד ברכבי – על מנת להיות נוכח באופן אישי בנושא הזה.

ברוך ובר: לגבי הסמכויות שיש לי – אני יכול לפעול רק על פי חוקי מדינת ישראל.

ברוך ובר: אם כנסת ישראל תחליט לתת לי תחליט לתת לי סמכויות אחרות, ודאי - - -

שלמה קרעי: לא, לא, לגבי הסמכויות שיש לך, לגבי הצו שדיברת עליו.

שלמה קרעי: אתה אומר שמחמישי בבוקר מוקדם היית שם?

ברוך ובר: ביום חמישי בבוקר הייתי שם, ובשעה 04:00, כשראיתי שישנה שאיבה, הבנתי שהאירוע עומד להסתיים, גם על פי דיווח אנשי קצא"א, ולפיכך לא מצאתי לנכון להוציא צו.

שלמה קרעי: זאת אומרת, אמרו לך שהאירוע מסתיים מידית, וזה לקח עוד 24 שעות.

ברוך ובר: - - - לראות במו עיניי וראיתי כיצד השאיבה הזו מתרחשת, וקיבלתי הבטחה שהאירוע נגמר בתוך שעה או שעתיים.

ברוך ובר: מאחר והאירוע לא נגמר בתוך שעה או שעתיים, כשחזרתי למשרד שלי, הוצאתי צו.

ברוך ובר: אגב, לא מוציאים צו מעכשיו לעכשיו.

ברוך ובר: צו חייב להסתמך על דוחות, ובמקרה בזה הסתמכנו על אנשי המקצוע של איגוד ערים.

ברוך ובר: הדברים האלה לוקחים זמן להיכתב ולהימדד.

תומר גלאם: אתה יודע מה תמוה בעיני?

ברוך ובר: סליחה, אתה - - - לקטוע אותי.

תומר גלאם: סליחה, אבל חשוב לי ברמה הציבורית.

תומר גלאם: סליחה, ברוך.

תומר גלאם: שתבינו מה הרמה של מדינת ישראל בחיסיון, ומה התקנים שתקפים רק לקצא"א.

תומר גלאם: אירוע מתחולל.

תומר גלאם: כולם תמימי דעים שזה אירוע חריג.

תומר גלאם: הוא אומר שהנוהל לא מחייב, הוא לא יכול להוציא אותו, הוא צריך לבוא, לראות, הוא בדק, ראה שהראו שכביכול יכול להיות שהאירוע הסתיים ולכן לא הוציאו צו סילוק מפגע.

תומר גלאם: כעיקרון, צו סילוק מפגע זה "חרטה".

תומר גלאם: זה רק להגיד להם: חבר'ה, תטפלו במפגע.

תומר גלאם: וגם לזה הם אומרים: תקשיבו חברים, כדי להוציא את הצו, אנחנו צריכים ללמוד את האירוע.

תומר גלאם: זה כמו שעכשיו מתחוללת מלחמה במדינת ישראל מול החמאס והעיר אשקלון.

תומר גלאם: סליחה אדוני היושב-ראש, חשוב שתבינו את הפרופורציות.

שלמה קרעי: אתה מביא דוגמה לא דמיונית.

תומר גלאם: אבל זה משהו שהוא לא דמיוני.

תומר גלאם: אדוני היושב-ראש, עכשיו באשקלון יש ארבע פגיעות ישירות בבניין מגורים.

תומר גלאם: תבוא המשטרה: חבר'ה, תקשיבו, כרגע אנחנו לא מטפלים במפגע ולא מפנים עד שאנחנו – חבר'ה, זה אירוע חריג, זה לא אירוע רגיל.

תומר גלאם: אני מבין שהעובדים צריכים להיכנס עם המסכות ועם כל התקנים ומה שצריך כדי להבין את האירוע.

תומר גלאם: אבל אתה שם לב, אדוני היושב-ראש, לשיח?

תומר גלאם: קצא"א טוענת שבגלל התלונות ובגלל הדיווחים הם הבינו שקורה אצלם אירוע.

תומר גלאם: אדוני המנכ"ל אומר שמבעוד מועד הם עושים סיורים בכל שעה ושעה, גם במצב שיש רמת סיכון כזו או אחרת, וגשמים עזים זו רמת סיכון.

תומר גלאם: הם לא עלו על זה, מי שעלה על זה הם התושבים, אחרי שהם נחנקו.

שלמה קרעי: ברוך, תשלים את הדברים.

ברוך ובר: אני יכול להשלים את הדברים?

ברוך ובר: קודם כל, אני חושב שהצו יצא באופן מהיר.

שלמה קרעי: תמשיך, תרד מהצו, הבנו את העניין.

ברוך ובר: אני יכול להשוות את זה לצווים אחרים של חומרים במקרים אולי הרבה יותר חמורים ממה שהיה.

ברוך ובר: נעזוב את עניין הצו.

ברוך ובר: עשיתי ופעלתי בכלים שאני יכול לפעול בהם, אלו כלים שמדינת ישראל נותנת בידי.

ברוך ובר: לעניין אי דיווח או לא דיווח, כמו שאמרתי, יהיה תחקיר, והדבר הזה, מן הסתם, ייחקר.

ברוך ובר: אני לא יכול לומר מראש מה יהיו מסקנות השימוע, כי זה לא מקובל במדינת ישראל.

ברוך ובר: יהיה שימוע, נשקול את כל המידע שנגיע אליו, ואז נקבל החלטה.

ברוך ובר: לעניין הריחות, אחת הבעיות במתחם שם היא שהוא מתחם תשתיתי גדול שמורכב משלושה גופי תשתית ענקיים, צמודים זה לזה, וכמעט כולם עוסקים באותה מטריה.

ברוך ובר: מתקן תשתית אחר, שהיה הבדל בינו לבין חבריו בחלק מהמוצרים שלו – אני לפחות הוריתי על פתיחה של שלושה מקרים בחקירה פלילית.

ברוך ובר: לצערי הרב, שני מקרים נסגרו בגלל הבעיות הראייתיות הקשות.

ברוך ובר: אני עדיין מחכה לתשובה של עורכי הדין לגבי המקרה השלישי.

ברוך ובר: בכל המקרים האלה של ריחות שמדברים עליהם שהם בביטחון מקצא"א – אגב, אני באופן אישי מעריך שהם הגיעו מקצא"א – ככל שאין לי ראיות חד משמעיות – ואני הזמנתי את החברים לשימוע, והם הציגו את עמדתם בצורה רהוטה, לקחו את מיטב עורכי הדין – וככל שאין לי ראיות חותכות מבחינה פלילית, אני לא יכול להמשיך לפעול.

ברוך ובר: מה כן נעשה בשלוש השנים האחרונות כתוצאה מהליכי האכיפה?

ברוך ובר: אני חשבתי באותה תקופה שאנחנו כנראה נסלק את המפגע העיקרי שעשוי לגרום, או פוטנציאל לגרום, לריחות מקצא"א, זו אותה מערכת שקצא"א מספרת לי שהיא מיוחדת בעולם ואין כמוה.

ברוך ובר: אני לא יכול לשפוט את זה, אבל כתוצאה מהליכי אכיפה פתאום קיימת מערכת שיודעת לשאוב את האוויר מהאוניות בזמן טעינתן – האוויר נדחס והוא רווי במזהמים.

ברוך ובר: עד עכשיו זה היה נפלט לאטמוספירה.

ברוך ובר: במשך 20 שנה זה נפלט לאטמוספירה, ובשנה או בשנה וחצי האחרונות, לאחר הליך אכיפה, פתאום נמצא הפטנט, הוקם מתקן שיודע לסחוב בצנרת את כל האוויר מהאוניות שהוא נפלט, להביא אותו ליבשה מרחק של קילומטר או קילומטר וחצי - -

יצחק לוי: שלושה.

יצחק לוי: שלושה קילומטרים.

ברוך ובר: - - ושורף אותו.

ברוך ובר: כלומר, המפגע הזה שתושבי האזור סובלים ממנו 20 שנה הוסר.

ברוך ובר: אני להפתעתי חשבתי שבזה אני אנוח מהתלונות, אבל מה שקרה, בשלושה-ארבעה החודשים האחרונים שוב הגיעו תלונות.

ברוך ובר: שוב נעשו הליכי שימועים, שוב אין לי ראיות חותכות מאותן סיבות שטענו.

ברוך ובר: הסתבר שבאותה העת קצא"א שיפצה את המקשר – יש לה חמישה מקשרים במקום – ולכן המתקן הזה היה חייב להיות מושבת שלושה חודשים.

ברוך ובר: עבדו לפי פרוטוקולים אחרים שטוענים אך ורק מכיווני רוח מסוימים.

ברוך ובר: עדיין לא מצאתי את הראיות המתאימות כדי להתחיל בהליך אכיפה.

ברוך ובר: אני חייב לומר שהדבר הזה נסגר, כלומר, השיפוצים הסתיימו.

ברוך ובר: אלו שיפוצים שנעשים אחת לעשר שנים.

ברוך ובר: במקביל – ופה ניסינו לסייע לקצא"א ככל האפשר – הוגש הסדר בנייה כלפי מקשר נוסף, שהוא יכול להיות מקור אחר, חלופי.

ברוך ובר: בפעם הבאה יהיה כבר מקשר חלופי, שגם בגלל שיש שיפוצים לא יהיו תקלות כאלה.

ברוך ובר: לכאורה – לכאורה – את המקור הזה כנראה אנחנו גורמים.

ברוך ובר: היתר בנייה, אני מבין שמגיע כבר.

ברוך ובר: את המקור הזה, שהוא מטרד עצום לתושבי האזור, כנראה שזה יהיה מאחורינו בתוך זמן קצר.

שלמה קרעי: אלה דברים שכנראה גרמו למה שהיה באפריל ויוני שהזכרתם.

ברוך ובר: אנחנו מעריכים ומניחים, וחזקה עליי שלו היו לי ראיות חותכות, לא הייתי מהסס - - -

שלמה קרעי: אנחנו לא בית משפט פה.

ברוך ובר: לא, לא, הסמכות היחידה שיש לי היא לפתוח בחקירה פלילית, אבל בשביל זה צריך להכין תיק.

ברוך ובר: כדי לבקש תיק לחקירה פלילית, הוא צריך - - -

שלמה קרעי: להערכתך, מה שהיה באפריל ויוני מטופל עכשיו עם הסיפור הזה של - - -

ברוך ובר: הוא מטופל, ויטופל טוב יותר בעוד בערך חצי שנה.

שלמה קרעי: תודה ברוך.

שלמה קרעי: אני רוצה - - -

תומר גלאם: אם אפשר, הערה.

שלמה קרעי: רק שנייה.

שלמה קרעי: אני רוצה לשמוע את שבתאי שאל, תושב אשקלון.

ברוך ובר: עוד הערה אחת, אם אפשר, ברשותך, כי עלתה פה טענה שלכאורה התנאים אינם מעודכנים.

ברוך ובר: אני רוצה לומר שיש מספר סטים של תנאים לקצא"א.

ברוך ובר: אחד - - - שאתם מתחדשים אחת לשנה.

ברוך ובר: בדבר הזה בכל פעם כשיש צורך לעדכן את דרישות ההיתר האלו, אנחנו מעדכנים.

ברוך ובר: דבר שני, בתנאים לרישיון עסק מחייבים את קצא"א לעבוד לפי התקנים, בעת עדכונם, האמריקאים, API, זה American petroleum institute.

ברוך ובר: כלומר, באופן אוטומטי, ככל שיש עדכון בתקינה העולמית, זה מוחל לתוך התנאים של קצא"א.

ברוך ובר: דבר אחר שאני רוצה לומר, שהמשרד – מאחר ולא רק בקצא"א יש מכלים, כמו שאתם יודעים - - -

שלמה קרעי: אתם מבצעים שם בקרת תהליך, בקרת איכות?

ברוך ובר: אנחנו נמצאים שם בהרבה מאוד ביקורות משותפות, אגב – גם של המחוז וגם של האיגוד, בקצא"א, ואנחנו נמצאים שם די הרבה.

שלמה קרעי: תודה ברוך.

שלמה קרעי: תודה רבה.

שלמה קרעי: שבתאי נמצא אתנו?

שבתאי שאל: צוהריים טובים לכם, חברי הוועדה המכובדים, חבר הכנסת שלמה קרעי, ראש עיריית אשקלון, מר תומר גלאם, ברוך ובר, וכל המכובדים.

שבתאי שאל: אני אספר לכם בקצרה על מה שחווינו באותם 24 שעות, אפילו קצת יותר.

שבתאי שאל: חוסר ודאות מוחלט.

שבתאי שאל: אחד מהדברים המפחידים שקורים לאבא עם ילדים, זה חוסר ודאות.

שבתאי שאל: כשאתה קם בבוקר לריח כל כך חריף של גז, ואתה לא יודע מה קורה – אתה בודק את הגז, אם יש לך נזילה, אתה בודק בתקשורת, שום דבר, אז אתה חושב שהכול אצלך.

שבתאי שאל: אחרי שעה אתה רואה את הילד שלך מקיא, אתה לא מבין מה קורה.

שבתאי שאל: מה אני צריך לעשות?

שבתאי שאל: אני מאשים את אשתי, אולי זה מהאוכל.

שבתאי שאל: אני מאשים את כל העולם, כי אני לא יודע מה קרה.

שבתאי שאל: התקשרנו למוקד העירוני, ועדיין לא קיבלנו את התשובה המלאה מה באמת קרה.

שבתאי שאל: אמר מר ברוך ובר שזה לא אירוע ראשון.

שבתאי שאל: הפחד שלנו כתושבי אשקלון שהאירוע החריג הזה, שנמשך מעל 24 שעות, אם יקרה מחר או מחרתיים אירוע יותר קשה, יותר גדול, מה יהיה עלינו?

שבתאי שאל: אנחנו כתושבי הקו הראשון של קצא"א, אפשר להגיד, ממש מפחדים מהעניין הזה.

שבתאי שאל: אני חושב שהנפילה בדיווח, כמו שאמר ראש העיר, היא אחת התקלות הכי קשות שיכולות לקרות לנו כתושבים, שיש לנו חוסר ודאות איך אנחנו מתמודדים עם זה.

שבתאי שאל: הרי רק כמה שעות אחרי קיבלנו עדכון – תסגרו את החלונות ותישארו בבתים.

שבתאי שאל: אני מבקש מחברי הוועדה לשקול לעומק את הוצאת קצא"א מאשקלון.

שבתאי שאל: אנחנו לא צריכים את זה.

שבתאי שאל: אנחנו לא רוצים את הסבל הזה.

שבתאי שאל: יש לנו מספיק סבל להתמודד אתו מצד הפלסטינים, ואנחנו מבקשים: בבקשה, תשמרו עלינו, על הבריאות שלנו, על החיים שלנו, על הילדים שלנו.

שבתאי שאל: אני אסיים בזה, אני קצת בסערה.

שבתאי שאל: אני רוצה להודות לכם שהוועדה הזאת קמה ואתם חושבים ומתייחסים אלינו, לאירועים האלה.

שבתאי שאל: אני מקווה מאוד שהם לא יישנו יותר.

שבתאי שאל: תודה רבה לכם.

שלמה קרעי: תודה, שבתאי.

שלמה קרעי: אני רוצה לשמוע את נציגי משרד מבקר המדינה.

שלמה קרעי: מאיר בן דוד נמצא אתנו?

שלמה קרעי: מאיר, בבקשה.

שלמה קרעי: אני אשמח לשמוע התייחסות.

שלמה קרעי: אני מניח שהקשבת לדיון, אז אולי הגיע הזמן לערוך דוח מבקר יותר מפורט על מה שקורה באשקלון והסביבה.

מאיר בן דוד: נכון שאנחנו ערכנו את הדוח האחרון, או עשינו את הביקורת, בשנת 2016, היא פורסמה ב-2017.

מאיר בן דוד: עיקר הביקורת נגעה לעניין הפיקוח של משרד האוצר ומשרד התשתיות על ההיערכות לקראת תום הזיכיון.

מאיר בן דוד: אחת המסקנות שאנחנו הערנו בדוח ההוא היא שהוציאו את משרד התשתיות כגורם מפקח על החברה.

מאיר בן דוד: נכון שעל החברה חלים כל החוקים שחלים – אם אלו דיני איכות הסביבה ואם זה חוק הנפט ותקנות שונות שנגזרות מהחוקים האלה, ופיקוח קיים עליה.

מאיר בן דוד: אנחנו עד היום, ארבע שנים, לא עקבנו באופן צמוד על מה שקורה בחברה, וצבר האירועים האחרון, אירועי זיהום איכות סביבה, מצביעים שאולי יש מקום להיכנס לביקורת.

מאיר בן דוד: אם אני אתייחס לדברי המנכ"ל, לפחות מהתמונות שראיתי מהצילומים, ראיתי שהמכל הספציפי לא מקורה.

מאיר בן דוד: התקלה הזו הייתה יכולה להימנע – או חדירת מים לתוך המכל ודחיקת הנפט הגולמי החוצה וזיהום האוויר בעקבותיו הייתה יכולה להימנע – אם הגג הזה היה מקורה, כמו שקורה במרבית המכלים, אני חושב שכבר בכל מכלים שנמצאים בחצר בתי הזיקוק.

מאיר בן דוד: דרישות התקן כבר כמה שנים, מעודכן להיום, מחייבות קירוי של כל המכלים.

מאיר בן דוד: אנחנו נבדוק למה החברה לא ביצעה את הפעולה הזו, שהיא פעולה יחסית זולה ופשוטה, לקרות את המכלים.

מאיר בן דוד: זו פעולה שמונעת חדירת מים, וגם מצמצמת את הקרינה הישירה על גג המכל, וכתוצאה מכך גם פחות אידוי ודליפה של גזים מזהמים.

מאיר בן דוד: אנחנו נברר את הדברים בפני מבקר המדינה, ועל פי שיקוליו ותוכנית העבודה, אנחנו נפתח בביקורת, אם המבקר יורה לנו.

שלמה קרעי: קחו בחשבון שמדובר כאן בתושבי אשקלון, שסובלים גם ככה לא מעודף נוחות ושלווה.

שלמה קרעי: הסיפור הזה מוסיף על כל מה שחווים התושבים באזור, ולכן בהחלט כדאי למצוא פתרון שיביא לפחות בתחום הזה של הגנת הסביבה, רגיעה באזור.

שלמה קרעי: לפי מה שתיארו כאן קודם – כמה מקרים ברצף.

שלמה קרעי: אני לא יודע אם זה דווקא קצא"א, אולי הביקורת צריכה להיות באופן כללי על איכות הסביבה באזור, גם של קצא"א, גם מוקדים אחרים של זיהום.

שלמה קרעי: אנחנו נשמח לשמוע שהתקבלה החלטה כזאת.

מאיר בן דוד: אנחנו נעדכן את יושב-ראש הוועדה בהחלטת המבקר בנושא.

מאיר בן דוד: כרגע אני לא מוסמך לקבוע איזה נושאים ייכנסו לתוכנית.

שלמה קרעי: יש הערה מראש העיר.

תומר גלאם: אם אפשר, בבקשה, אדוני המבקר, אני מבקש שזה יירשם בפרוטוקול – לקצא"א יש את האפשרות, והם עושים את זה בצורה מתוחכמת – היא מעבירה את ההיתרים לוועדה המחוזית, לוותמ"לים ולכל הוועדות, ללא בקרה של הרשות.

תומר גלאם: אנחנו מקבלים את זה כעובדה מוגמרת.

תומר גלאם: לכן אני מבקש, כמו שהיה בעבר, שתהיה שליטה מלאה לרשות על אותה הקמה של מכל כזה או אחר, או שינוי כזה או אחר, שלא יעבור ללא אישור ראשוני קודם כל של הוועדה המקומית.

תומר גלאם: ברגע שהוועדה המקומית לא תאשר וילכו למחוזית, אז יש לנו את הבקרה המלאה.

תומר גלאם: שלא יעקפו את הוועדה המקומית, ויגיעו ישר למחוזית או לוועדות אחרות.

תומר גלאם: חשוב מאוד שזה יירשם בפרוטוקול, כי לפעמים אנחנו יכולים למצוא את עצמנו – לדעתי – לדעתי, אני אומר את זה לדעתי – זה קרה גם בעבר, אושרו מכלים לא על ידיעת העירייה.

תומר גלאם: או לפחות לא באו לאישור הוועדה.

שלמה קרעי: תודה מאיר.

מאיר בן דוד: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעיר.

מאיר בן דוד: נחקק חוק מיוחד לעניין הקמת החברה.

מאיר בן דוד: במסגרת החוק הזה, הכנסת, המחוקק, החריג את החברה מהתהליכים הרגילים של תכנון ובנייה.

קריאה: כבר לא.

מאיר בן דוד: שם הבעיה.

תומר גלאם: לא, לא, אדוני המבקר, אתה טועה, כי החוק הזה כבר פג.

שלמה קרעי: כבר פג תוקף.

תומר גלאם: גם העניין של תשלומי האגרות, גם זה פג.

תומר גלאם: לכן צריך לעשות שיהיה - - -

מאיר בן דוד: לא, אני מדבר על החוק מ-2017.

יצחק לוי: החוק מ-2017 בנושא תכנון ובנייה – אנחנו כמו כל חברה במדינת ישראל, עושים את כל תהליכי האישורים על מנת לבנות כל דבר שאנחנו - - -

תומר גלאם: כן, אבל מה שקרה, לפני שחוקק החוק התקדמו דברים.

קריאה: מה שהיה, היה.

תומר גלאם: אבל מה שעשו לפני שחוקקו את החוק, האנשים המוכשרים – והם באמת מוכשרים – הם דאגו להעביר את זה בהיקפים שיספיקו להם לעוד 20 ו-30 שנה, ואז חוקקו את החוק ואף אחד מהממשלה לא התנגד לזה.

תומר גלאם: אלו תרגילים של כיתה - - -

מיטל אמיתי: לחזק את מה שתומר אמר, לפני שחוקק החוק, קצא"א הגישה בקשה להוספה של תשעה מכלים.

מיטל אמיתי: זו הגדלה של 40% מהיקף הפעילות שלה, והם עשו את זה בהליך לא של דיון בוועדה המחוזית, ולא דיון בוועדה המקומית.

מיטל אמיתי: זו לא הקמה של מאצרה או איזושהי גדר, זו פעילות שמשפיעה על אוכלוסייה מאוד מאוד גדולה, ויש לה השפעות סביבתיות משמעותיות.

מיטל אמיתי: לזה התכוון תומר.

שלמה קרעי: וזה דבר שעדיין לא קרה, בתוכנית מגירה?

שלמה קרעי: זו תוכנית מגירה שאושרה כבר?

תומר גלאם: מה שיקרה, אם החברה תחתום עכשיו עם האמירויות – נכון שהעירייה תעשה את הכול כדי למנוע, כדי להגדיל את ההיקפים, אבל במבחן התוצאה יגידו יש לנו את ההיתר, הוצאנו את זה כבר לפני 2017, לפני שתוקן החוק, ועכשיו תתמודדו עם מה שאנחנו מוסיפים לכם, היקפים של הגדלה של 40%.

תומר גלאם: חשוב, אדוני המבקר – וזה יותר חשוב אפילו מהאירוע – שחייב שיהיה אישור של הרשות לכל מכל ומכל.

תומר גלאם: אי אפשר לנתק את הרשות מהאירוע הזה.

תומר גלאם: זה חמור מאוד.

תומר גלאם: גם אם זה צריך לבוא בחקיקה.

שלמה קרעי: זה משהו שצריך לבדוק חוקית.

תומר גלאם: גם אם זה צריך לבוא בתיקון לחוק, אדוני היושב-ראש, אני חושב שאנחנו מחויבים לעשות את התיקון הזה, קודם כל עבור התושבים, ואחרי זה עבורנו.

שלמה קרעי: בסדר גמור.

מיטל אמיתי: חייב דיון ציבורי, חייב התנגדויות.

שלמה קרעי: תודה.

שלמה קרעי: איציק, אני רוצה דקה אחת שלך לתגובה, ואני רוצה לסכם את הדיון.

יצחק לוי: אוקיי.

יצחק לוי: קודם כל, אני רוצה להדגיש שאנחנו לא מזלזלים בשום דבר בתחושת התושבים.

יצחק לוי: שלושת רבעי מעובדי המתקן הם תושבי אשקלון, וכולם היו בין אלו שחשו באותם ריחות בחמישי ושישי וסבלו, ולכן אין לנו שום רצון או כוונה בשום דבר שנעשה על מנת לזלזל בתחושות התושבים.

יצחק לוי: עשינו את כל מה שצריך לעשות במהירות האפשרית, בשמירה על הבטיחות, שחס וחלילה לא ייהרג מישהו.

יצחק לוי: אני חושב שזה חוק שאסור לעבור עליו.

יצחק לוי: צריך לשמור על בטיחות, אי אפשר לרדת לגג המכל שיש בו גזים ואווירה נפיצה, ולסכן את האנשים ולסכן את המכל.

יצחק לוי: לכן כל מה שנעשה, נעשה ברציפות ונעשה תחת שמירה על בטיחות על מנת למנוע פגיעה קודם כל בנפש.

שלמה קרעי: מה לא היה בסדר במה שעשיתם?

שלמה קרעי: מה שבסדר – שמענו.

יצחק לוי: מה לא היה בסדר?

יצחק לוי: שבסוף לא היה צריך להגיע דלק לגג המכל, ואנחנו צריכים לוודא שבפעם הבאה, עם כל אירוע גשם, לא יגיע דלק לגג המכל.

יצחק לוי: את זה אנחנו חייבים לוודא.

שלמה קרעי: מכאן אני אשלים אותך, אני רוצה לסכם.

שלמה קרעי: תודה, איציק.

יצחק לוי: אני רוצה עוד שתי מילים.

יצחק לוי: אני מסיים בדקה, רק מבחינת זמנים – ב-06:28 אנחנו דיווחנו לכיבוי אש עירוני שיש אצלנו בעיה ומקור הריח הוא אצלנו, ואנחנו מטפלים בזה.

יצחק לוי: זה מוקלט.

יצחק לוי: זה לא שלא דיווחנו.

יצחק לוי: ב-07:00 וכמה דקות דיברו אתנו מאיגוד ערים, הם קיבלו דיווח מאחד העובדים שיש ריחות, ואמרנו אנחנו יודעים, אנחנו מטפלים.

יצחק לוי: קצת אחרי השעה 07:00 – אין לי את השעה המדויקת – נציג איגוד ערים כבר היה בתוך המתקן.

יצחק לוי: אז להגיד שאיגוד ערים לא ידעו מזה, זה פשוט לא מדויק.

מיטל אמיתי: זה מאוד לא מדויק.

יצחק לוי: מבחינת תחנות הניטור – אם אנחנו מסתכלים, כפי שנאמר פה, יש פיקים גבוהים, זה נכון, אבל לזמן מאוד מאוד קצר.

יצחק לוי: הממוצע ביום שישי הוא 0.24, כשהתקן הוא 1.2.

יצחק לוי: הממוצע ביום חמישי הוא 0.95, כשהתקן הוא 1.2.

שלמה קרעי: 1.2 זה לא ערך המטרה, 1.2 זה הלימיט.

יצחק לוי: זה התקן שאסור לחרוג ממנו בממוצע יממתי.

יצחק לוי: זה התקן במדינת ישראל.

שלמה קרעי: זה המקסימום.

מיטל אמיתי: אלה החריגות, תראה.

יצחק לוי: חבר הכנסת, יש לזכור שהתקן הזה מחמיר פי 5 מכל תקן באירופה, ואנחנו עומדים בו כל הזמן.

שלמה קרעי: אבל אי אפשר להתעלם מזה.

יצחק לוי: אני לא מתעלם, אבל זה התקן.

שלמה קרעי: זה שב-24 שעות אסור לחרוג, אבל אם יש לך שעה שבה זה 12.7, זה גרם לתושבים – שמעת מה קרה – לבחילות, להקאות.

שלמה קרעי: אין צורך לתמוך בטענה כלשהי ולהביא נתון שהנתון הסטטיסטי הממוצע היה 0.90, זה לא מעניין.

יצחק לוי: אבל זה התקן.

יצחק לוי: לא, זה מעניין.

יצחק לוי: זה מעניין כי זה התקן.

שלמה קרעי: אני אומר לך שזה לא מעניין כי הייתה תקלה שגרמה לתושבים - - -

יצחק לוי: לא זלזלתי בתקלה, הודינו שיש תקלה.

שלמה קרעי: אני בוחן במיקרוסקופ את השעה הזאת של 12.7, שזה פי 10 מהמותר, או פי כמעט 11 מהמותר.

שלמה קרעי: איציק, תודה רבה, אני רוצה לסכם את הדיון.

שלמה קרעי: הוועדה תרצה לקבל אליה את ממצאי התחקיר, גם שלכם, איציק, של קצא"א, כולל לוחות הזמנים והדיווח לרשויות.

שלמה קרעי: אני חושב שאולי צריך להכניס לתוך ממצאי התחקיר ולאותו נוהל של טיפול בתקלות בסדר גודל כזה אולי באופן יותר מודגש וברור את שיתוף הפעולה עם ראש הרשות, עם הרשות המקומית.

שלמה קרעי: יכול להיות שדיווח קטן לכיבוי אש – יכול להיות שגם שם יש תקלה שזה לא עבר, אבל בסופו של דבר, כשראש הרשות לא מודע לזה, וכשתושבים מקריסים את מוקד הפניות, זה משהו שלא צריך לקרות.

שלמה קרעי: אנחנו נשמח לקבל את ממצאי התחקיר שלכם, כנ"ל לגבי הדוח שלכם, ברוך, במשרד להגנת הסביבה.

שלמה קרעי: אנחנו נרצה – מכיוון שזאת לא תקלה ראשונה, ואני לא אומר רק של קצא"א, יכול להיות של גורמים אחרים, גורמים מזהמים בסביבת אשקלון – לראות דוח מבקר.

שלמה קרעי: אנחנו נקווה שמאיר יעביר את המסר למבקר המדינה, ונקווה שנראה בהמשך דוח מפורט יותר ומקיף יותר על כל הזיהום הסביבתי.

שלמה קרעי: תושבי אשקלון סובלים מספיק מהמאבק שיש לנו מול רצועת עזה.

שלמה קרעי: אני כתושב עוטף עזה יודע מה הם מרגישים, גם בלי זיהום אוויר.

שלמה קרעי: צריך להיות אפס זיהום אוויר, שלא תהיה שום תקלה, ואם צריך להשקיע יותר משאבים ויותר תשתיות כדי שגם פליטת גזים כזו או אחרת פעם בכמה זמן לא תתרחש, אז צריך להשקיע את מה שצריך.

שלמה קרעי: נקווה שמכאן ולהבא תהיה רק ביקורת חיובית על איך שהדברים השתנו, ושלא נראה ולא נשמע על תקלות כאלו יותר.

שלמה קרעי: תודה רבה לכל המשתתפים, מצטער שלא עליתם, מי שנמצא אתנו בזום.

שלמה קרעי: בהצלחה לכולנו.

שלמה קרעי: תודה רבה.