ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 197, 2021-02-07 11:00

יעקב אשר: בוקר טוב ושבוע טוב לכולם, אני פותח בזאת את ישיבת ועדת החוקה.

יעקב אשר: על סדר היום יש לנו חצאי תקנות, רבעי תקנות, תקנות שתקפות עד 07:00 בבוקר, תקנות מ-07:00 בבוקר עד 19:00 בערב, ותקנות מ-19:00 בערב עד אחר הצהריים ביום למחרת.

יעקב אשר: אני זוכר את מה שאמרתי כאן ביום שבו התבשרנו שאנחנו הולכים לבחירות.

יעקב אשר: אמרתי שאני מאוד מקווה שכל הנושא הזה של התקנות, של הקורונה, של האחריות על בריאות הציבור, לא יהפוך להיות משהו סופר פוליטי.

יעקב אשר: פוליטי הוא תמיד, כי הוא נמצא בתוך פוליטיקה, אבל שלא יהפוך להיות חלק ממסע בחירות קטנוני שבו יש תחרות מי הטוב ביותר, מי הכי נחמד, למי יש רעיונות טובים לפתוח.

יעקב אשר: התחרות בלהיות טוב היא הכי קלה, וכל הקודם זוכה, או כל הצועק זוכה יותר.

יעקב אשר: בסוף השבוע האחרון חווינו, לצערי הרב, דבר שאני חושב, ואני לא מחייב את כולם לחשוב ככה, שאין לו אפילו צידוק מוסרי - הפריטטיות.

אוסאמה סעדי: זה בא בהפתעה?

יעקב אשר: כן.

אוסאמה סעדי: רק אתמול ידעו שיש פריטטי ויש חוק?

יעקב אשר: אני אגיד לך מה קרה בסוף השבוע.

אוסאמה סעדי: מתחילים להאשים את היועץ המשפטי.

יעקב אשר: לא האשמתי אף אחד.

אוסאמה סעדי: יש חוק.

יעקב אשר: התכוונתי לתהליך.

יעקב אשר: כל עם ישראל ראה שבוע שלם של כיפופי ידיים על 24 שעות, על 12 שעות, על כל מיני דברים שבימים כתיקונם כולנו היינו זועקים "מה פתאום".

יעקב אשר: אם בנו מנגנון שהמנגנון נועד לשרת בזמנו ממשלה רחבה שלא הייתה שוויונית עד ל-100% מבחינת חבריה, זה עדיין לא אומר שמנגנון כזה, בטח לא בדברים שקשורים לבריאות הציבור, יהיה לו כזה כוח הרסני שיכול לשתק את עבודת הממשלה.

יעקב אשר: ואני אגיד לכם גם למה.

יעקב אשר: היום יש בממשלה שני סוגים של קבוצות.

יעקב אשר: קבוצה אחת, שהיא יותר גדולה בקואליציה, שמייצגת דבר אחד, שמייצגת רצון לעשות דברים שישפיעו בצורה נכונה.

יעקב אשר: אני יוצא מנקודת הנחה שגם אם נערבב את הבחירות לתוך העניין הזה, כל ממשלה שנמצאת רוצה שהמצב יהיה יותר טוב – המצב הבריאותי, המצב הכלכלי, הכל.

יעקב אשר: כיום יש בתוך הממשלה הזאת גוף, שהיה גוף גדול, הפך להיות גוף בינוני, והיום הוא גוף קטן.

יעקב אשר: לגוף הזה קוראים כחול לבן.

יעקב אשר: הוא היום מייצג חמישה, שבעה ח"כים.

יעקב אשר: שבעה ח"כים זה גוף יפה.

יעקב אשר: גם יהדות התורה מונה שבעה ח"כים.

יעקב אשר: זה עדיין לא נותן לכחול לבן את הזכות המוסרית לבוא מתוך הממשלה ולנסות, אולי, לגרום לכך שיהיה כאוס כדי שהממשלה לא תוכל להראות שהיא מצליחה.

יעקב אשר: אמרתי אולי, לא אמרתי שזה נכון.

יעקב אשר: מותר לי לחשוש.

איתן גינזבורג: ואולי לא.

יעקב אשר: ואולי לא.

יעקב אשר: אתה תסביר את העניין של "אולי לא".

איתן גינזבורג: לא צריך להסביר.

איתן גינזבורג: אתה לא פרשן לענייני כחול לבן.

איתן גינזבורג: אתה כבר כמה ישיבות מפרש את כחול לבן.

יעקב אשר: כי אני רואה את זה בעיניים.

איתן גינזבורג: זה מה שנוח לך לראות.

יעקב אשר: כל עם ישראל רואה בעיניים שמפלגה - -

איתן גינזבורג: כולם רואים בעיניים את כל ההפרות, את כל הדברים שקורים.

קארין אלהרר: ככה הממשלה הזאת נראית.

יעקב אשר: את מה שאני רואה, רואה כל עם ישראל.

יעקב אשר: הוא רואה משחק של כוחנות, שכל אחד בא ואומר: "אני רוצה שיהיה כמו שאני אומר".

יעקב אשר: אין התייחסות לאנשי מקצוע, אין התייחסות לשום דבר אחר.

יעקב אשר: גם לחלוק על אנשי מקצוע עשינו לא פעם.

יעקב אשר: לבוא בצורה כזאת של להחזיק איזה שהוא סעיף פריטטי שבגינו אפשר לשגע מדינה שלמה – אין לאף אחד זכות מוסרית לשחק בבריאות שלנו, עם כל הכבוד.

יעקב אשר: יתרגז כל מי שיתרגז, יגיד כל אחד מה שהוא רוצה להגיד, אבל אני אומר את דעתי.

יעקב אשר: מצבור התקנות שאנחנו רואים פה, שזה מצבור של חצאי תקנות ליום או ליומיים, זה דבר שלא יכול להיות, בטח לא בתוך ממשלה שצריכה לנהל מערכת.

יעקב אשר: ממשלה לא יכולה לשבת ולעשות שביתות איטלקיות, היא לא יכולה לתפוס בגרון ולאלץ אנשים לעשות דברים מסוימים כשאין מאחוריה גוש, עם כל הכבוד.

יעקב אשר: אין מאחוריה גוש, אין מאחוריה מפלגה גדולה ורצינית, יש מאחוריה שאריות של מה שנשאר.

קארין אלהרר: אני רוצה לדבר על משבר הקורונה.

קארין אלהרר: ישב כאן שר הבריאות בישיבה שהנושא שלה אמור היה להיות הדרכון הירוק.

קארין אלהרר: שאלתי אותו במהלך הדיון, לאן כל זה הולך.

קארין אלהרר: מגבילים את הציבור בתנאים מאוד מאוד לא פשוטים, אם זה אנשים שלא יוצאים לעבודה, ילדים שנשארים בבית.

קארין אלהרר: אני אמנם מבינה שהסגר נפתח מהבוקר, אבל אני שומעת אזהרות שהמצב רק ילך ויחמיר.

קארין אלהרר: לאן כל זה הולך?

קארין אלהרר: הממשלה יכולה לשבת ולהגיד שיש פה משבר גדול, אבל מהצד השני גם לומר שאין לה איך לפתור אותו.

קארין אלהרר: אני לא מבינה לאן הממשלה הזאת לוקחת את האירוע.

קארין אלהרר: בינתיים יש הרבה מאוד מתים - למעלה מ-5020, בינתיים יש ילדים שלא היו יום אחד בבית הספר, בינתיים יש 90,000 עסקים שלא יחזרו.

קארין אלהרר: המצב הכלכלי בכי רע.

קארין אלהרר: אני פשוט מנסה להבין לאן כל זה הולך.

קארין אלהרר: כל פעם מאשרים עוד ועוד מגבלות, כל פעם מחליפים כאלה באחרות.

קארין אלהרר: כשניתן היה לעשות משהו, לא עשו.

קארין אלהרר: עכשיו רק מענישים את הציבור.

קארין אלהרר: אני מנסה להבין לאן כל זה הולך.

קארין אלהרר: לבוא ולהטיל מגבלות זה החלק הקל.

קארין אלהרר: השאלה לאן רוצים להגיע.

קארין אלהרר: אנחנו פותחים בצורה חלקית את המשק כשמצב התחלואה לא יותר טוב, מצב החולים הקשים לא יותר טוב.

קארין אלהרר: אני מנסה להבין לאן הממשלה הבאמת כושלת הזאת לוקחת את האירוע הזה, מה היא מצפה שיקרה, כי אני כאזרחית לא מבינה מה אמור לקרות, מתי נוכל להגיד שמטפלים בתחלואה הזאת.

קארין אלהרר: כרגע אני לא רואה טיפול, אני רואה אגף מתקוטט עם אגף בתוך הממשלה.

קארין אלהרר: מה הלאה?

קארין אלהרר: שמישהו ממשרד הבריאות יבוא ויגיד לאן זה הולך.

יעקב אשר: כשיש אגף שמייצג חלק גדול מהציבור, יש לו את הזכות המוסרית להגיד: "אני חושב ככה, אני חושב ככה", אבל כרגע זה אגף אחד מול רסיסי אגף אחר.

יעקב אשר: אם באגף הזה היה חבר אוסאמה סעדי או את היית חברה בו, הייתי אומר שיש אגף, אבל אין אגף, יש רסיסי אגפים.

יעקב אשר: יש מי שאומר: "אם אני לא טס, שהכל ילך לכל הרוחות".

קארין אלהרר: יעקב, זה לא העניין.

יעקב אשר: זה מה שאני מתרגם.

קארין אלהרר: לא משנה לי מי מול מי, משנה לי שמנסים לעשות מחטפים, משנה לי שבמקום לקחת אחריות מפילים את כל האחריות על היועץ המשפטי לממשלה.

קארין אלהרר: פשוט בושה וכלימה.

יעקב אשר: לא דיברתי על היועץ המשפטי לממשלה.

יעקב אשר: כשיש לי מה לומר לו, אני אומר לו.

יעקב אשר: בלי קשר לחוות הדעת המשפטית אם הפריטטי קיים או לא, אני אומר - -

קארין אלהרר: זאת הבעיה שלנו עכשיו?

יעקב אשר: כן.

יעקב אשר: תראי מה שקורה.

יעקב אשר: תראי את התקנות שמונחות לך פה: יומיים, שלושה, חצי יום, ימינה, אחורה, שמאלה.

יעקב אשר: כל הזמן אמרו שהחינוך יהיה הדבר הראשון.

יעקב אשר: אחרי שנפגשים עם קבוצה אחרת, אומרים: "גם זה וגם זה, קצת מזה וקצת מזה, רבע מפה ורבע משם, זה מלמעלה וזה מלמטה".

יעקב אשר: אני מבולבל, את מבולבלת.

קארין אלהרר: זה מה שקורה כשלא נותנים לאנשי המקצוע לנהל.

יעקב אשר: תכף נשמע מאנשי המקצוע מי לא נתן להם לנהל.

קארין אלהרר: יש ראש ממשלה אחד במדינת ישראל, קוראים לו בנימין נתניהו.

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, כשקראתי את 26 העמודים המונחים לפנינו, ראיתי שיש התייחסות לבריכות שחייה ולעוד דוגמאות כאלו ואחרות.

משה טור פז: חיפשתי איפה מופיעה המילה "תלמיד", איפה מופיעה המילה "מורה", אבל לא מצאתי.

משה טור פז: לא בפעם הראשונה אנחנו רואים שמקומם של התלמידים נגרע.

משה טור פז: עכשיו מדברים אולי על יום שלישי, אולי ככה, אולי אחרת.

יעקב אשר: מקומם לא נגרע כשצריכים להשמיץ ציבור אחר.

משה טור פז: אין פה ניהול אסטרטגי של החינוך.

משה טור פז: נאמרה על ידי מישהו האימרה שהחינוך יהיה בראש, אבל החינוך לא בראש, אלא, לצערנו, אחרון.

משה טור פז: אני רואה פה התייחסות ל-10 אנשים במבנה סגור ול-20 בפתוח.

משה טור פז: בואו נחיל את זה גם על התלמידים.

משה טור פז: אין פה את עיקרון היסוד של מדינה שמעמידה את החינוך על ראש שמחתה כך שאף ילד לא נשאר בבית.

משה טור פז: זאת צריכה להיות הנחת העבודה, על זה היינו צריכים לדבר היום בבוקר.

משה טור פז: יש כללים כל כך פשוטים בנוגע למה צריך לעשות.

משה טור פז: קודם כל, אוויר פתוח.

משה טור פז: אם יהיו 15 ימי גשם מעכשיו עד פסח, כולנו נגיד תודה.

משה טור פז: בכל שאר הזמן אפשר ללמד באוויר הפתוח, אפשר להיצמד לכללים שכתובים כאן:

משה טור פז: 10 אנשים בחדר סגור, 20 בפתוח.

משה טור פז: אם את רוב הכיתות בישראל מחלקים ל-2, זה נהדר.

משה טור פז: דבר נוסף, צוות מחוסן.

יעקב אשר: כרגע זה חמישה אנשים בחדר סגור, לא 10.

משה טור פז: אז שיהיה חמישה ו-10.

משה טור פז: צריך שיהיו בדיקות קורונה קבועות, צוות מחוסן.

משה טור פז: אין בעיה שתהיה השלמה בבית ב"זום", אבל שזאת תהיה השלמה.

משה טור פז: אנחנו מקום אחרון בעולם בכמות ימי הלימודים של מערכת החינוך שלנו.

משה טור פז: זה לא הגיוני.

משה טור פז: זה אומר דבר מאוד פשוט: החינוך לא חשוב למדינת ישראל.

משה טור פז: בסוף יושבים הילדים והמורים בבית ואומרים ששכחו אותם.

משה טור פז: בריכות שחייה יש, תלמידים אין.

משה טור פז: תכנית החילוץ של מערכת החינוך מהקורונה חייבת להתחיל היום, כשהמשמעות של החילוץ זה שכל ילד לפחות פעם-פעמיים בשבוע הולך למקום לימוד, אם זה בגינה, בבית ספר.

משה טור פז: ברשויות הירוקות אפשר לקיים לימודים כמעט כרגיל.

משה טור פז: בצהובות ובכתומות – ביניים, וברשויות האדומות, אם הילד לא מבודד והמורה מחוסן, אפשר לקיים את הלימודים בחוץ.

משה טור פז: אלה עקרונות יסוד.

משה טור פז: למה מה שנכון לבריכות שחייה, לא נכון לילדים ולבית ספר?

משה טור פז: כל הדברים האלה היו צריכים להיות היום בדיון הראשון.

משה טור פז: הציפייה שלנו זה שהקול של המורים והתלמידים יישמע יום-יום בכל ועדה.

איתן גינזבורג: יושב-ראש הוועדה ביקש בלי פוליטיקה, אבל כל מה שהוא עושה זה פוליטיקה.

איתן גינזבורג: הראשון שעשה פוליטיקה בוועדה, אדוני, זה אתה.

איתן גינזבורג: ברגע שבו הביא פרוייקטור הקורונה, רוני גמזו, את תכנית הרמזור, הראשונים לפנצ'ר את התכנית הזאת הייתם אתם.

איתן גינזבורג: לא אפשרתם את קיומה של תכנית הרמזור, לא נתתם לזה צ'אנס.

יעקב אשר: בוועדה זה היה?

איתן גינזבורג: אני זוכר את הדברים שהיו פה, הייתי בכל הישיבות, ראיתי איך ניסיתם בכל הכוח שתכנית הרמזור לא תתקיים.

איתן גינזבורג: כולם הבינו שהטיפול הדיפרנציאלי שמשרד בריאות והמקצוענים ביקשו להחיל במדינת ישראל נכשל, לא בא לידי מימוש, כי אתם הכשלתם אותו.

איתן גינזבורג: אחר כך הגיעו הלחצים, ההפרות ההמוניות, החתונות וההלוויות.

איתן גינזבורג: אתה בא להלין על כחול לבן שבאים ופוגעים בסגר, אבל אנחנו נוהגים באחריות.

איתן גינזבורג: אנחנו רואים שהסגר הוא פייק סגר, כי הציבור הפסיק להאמין.

איתן גינזבורג: גם פרופסור אש אומר שהציבור עייף ואי אפשר עוד להחזיק אותו בבית.

איתן גינזבורג: כשבאים הפוליטיקאים ואומרים שצריך להמשיך את הסגר עוד שבוע, עוד שבועיים, כשכולם יודעים שהחנויות פתוחות, שהרכבים נוסעים ויש פקקים - -

יעקב אשר: אה, יש הפרות לא רק אצל החרדים.

איתן גינזבורג: כשכחול לבן באים ואומרים שצריך לראות, להיות קשובים - -

יעקב אשר: אבל אם יש הפרות ויש קנסות חדשים, למה אתה לא משתמש בהם?

יעקב אשר: אם יש הפרות ברכבים, אם יש הפרות בחנויות, תשתמש בהם.

איתן גינזבורג: הוויכוח על אם לפתוח ביום שישי או יום ראשון זה לא הסיפור.

איתן גינזבורג: לא יום פה או שם זה מה שחשוב, מה שחשוב הוא שלא הציגו לממשלה שום תכנית יציאה מהסגר.

איתן גינזבורג: עד היום ידענו שאם ההר הוא מתחת לאחד, פותחים את הסגר, ואם מעל אחד, עושים סגר.

איתן גינזבורג: כשישבו פה שר הבריאות ופרופסור אש הם לא ידעו להגיד מה המדד ליציאה מהסגר.

איתן גינזבורג: כששאלו אותם בממשלה מה מתווה היציאה מהסגר, לא היה מתווה יציאה מהסגר.

איתן גינזבורג: אנחנו ביקשנו לראות תכנית יציאה.

איתן גינזבורג: אי אפשר לקבוע שהסגר זאת המדיניות הממשלתית.

יעקב אשר: עכשיו יש לך תכנית יציאה.

איתן גינזבורג: משרד הבריאות רוצה להטיל סגר, כי כך מתמודדים הכי טוב עם מגיפה הזאת.

איתן גינזבורג: מה לעשות שבממשלה יש הרבה מאוד אגפים – יש אגף בריאות, יש אגף תחבורה, יש אגף חינוך.

קארין אלהרר: לא ראיתי כזאת הצלחה מסחררת.

קארין אלהרר: היה סגר.

קארין אלהרר: מה קרה?

איתן גינזבורג: יש ממשלה שצריכה לאזן בין כל האינטרסים, לראות מה הכי טוב למדינה, ולעשות ניהול סיכונים.

איתן גינזבורג: מקשיבים לאנשי המקצוע, מקשיבים למומחים, רואים נתונים, הכל כדי לדעת מה אפשר לעשות.

איתן גינזבורג: כשאנחנו רואים שהחנויות פתוחות, כשאנחנו רואים שאנשים מתקהלים בלי סוף, כשאנחנו רואים שאין אכיפה שוויונית - -

יעקב אשר: למה אתה לא מגנה את החנויות הפתוחות?

איתן גינזבורג: אפשר לפתוח בצורה מידתית את מה שאפשר לפתוח.

איתן גינזבורג: את מה שאי אפשר עדיין לפתוח, לא פותחים.

איתן גינזבורג: זה בדיוק מה שקורה עכשיו.

איתן גינזבורג: להגיד שכחול לבן הם לא אחראים?

איתן גינזבורג: אדוני, הממשלה הזאת שוויונית מיומה הראשון, כך היא נבנתה.

איתן גינזבורג: אתה בתפקיד הזה לא סתם.

איתן גינזבורג: אנחנו הצטרפנו לממשלה הזאת כדי לקחת חצי מהטרללת הזאת.

איתן גינזבורג: תודה לאל שחצי מהממשלה הזאת לא מוחזקת על ידי הגוש שלכם.

איתן גינזבורג: עם כל מה שתגיד, ממשלה וכנסת לא מנהלים על פי סקרי דעת קהל בטלוויזיה, מנהלים על פי תוצאות הבחירות שהיו בבחירות האחרונות.

יעקב אשר: דיברתי על הזכות המוסרית, לא על תקנון הכנסת.

איתן גינזבורג: דיברת קודם על רסיסים.

איתן גינזבורג: אני מציע לך לא להתחיל לחלק פה ציונים.

איתן גינזבורג: תוצאות הבחירות ייקבעו בסוף הבחירות, לא באמצע.

איתן גינזבורג: כל עוד אנחנו בממשלה נפעל בצורה אחראית, בצורה מידתית.

איתן גינזבורג: אנחנו תמיד נשים את האינטרסים של כל המגזרים לפני כל דבר אחר, גם כשזה לא נוח למגזר הספציפי שלך.

יעקב אשר: ממש לא קשור למגזר הספציפי שלי.

איתן גינזבורג: שר הבריאות אמר שיהיה סגר עוד שבוע, היום הוא כבר מדבר על פתיחת חינוך בערים אדומות.

איתן גינזבורג: מעניין מאוד איך השתנתה המגמה תוך יומיים.

איתן גינזבורג: מספיק עם הטרללת הזאת.

יעקב אשר: אני רוצה להזכיר לך שהערים הכתומות והאדומות במדינת ישראל זה 75% מהערים.

איתן גינזבורג: האם יש שם רמת תחלואה גבוהה?

איתן גינזבורג: המגמה שלנו היא להוריד את התחלואה.

איתן גינזבורג: איך לא נלחמנו להעביר סמכויות לרשויות המקומיות?

איתן גינזבורג: על זה היה צריך להילחם פה.

יעקב אשר: תכף נשמע מאנשי משרד הבריאות מה המגמה בערים, לפי החלוקות שאתה אוהב, אבל לא שמעתי ממך אפילו לא בלהט הכי קטן על החנויות שפותחות היום בלי אישור.

יעקב אשר: איפה שם פיקוח הנפש?

יעקב אשר: פיקוח הנפש לא יכול להיות רק אצל כאלה שיודעים לצטט את הפסוקים של פיקוח נפש.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, עצוב מאוד מה שקורה.

קארין אלהרר: זה טרגי, לא עצוב.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על פיקוח נפש, על חיים.

אוסאמה סעדי: אני חושב שצריך ועדת חקירה על כל המחדלים של הממשלה בניהול המערכה הזאת.

אוסאמה סעדי: ראינו את הפארסה בנמל תעופה, איך תוך 24 שעות החליטו לסגור הרמטית את המדינה כך שאין יוצא ואין בא.

אוסאמה סעדי: מאות אנשים פנו אלינו על כך שהם תקועים ימים באיסטנבול, בדובאי, בעוד מדינות.

אוסאמה סעדי: מי דואג להם?

אוסאמה סעדי: איך אפשר שמדינה תפקיר אזרחים?

אוסאמה סעדי: הם לא יכולים לחזור.

אוסאמה סעדי: מה הם יכולים לעשות שם?

אוסאמה סעדי: הם תכננו ללכת לטיול של ארבעה, חמישה ימים, שבוע.

אוסאמה סעדי: עכשיו הם תקועים ולא יודעים מתי הם יחזרו.

אוסאמה סעדי: ד"ר שרון אלרועי פרייס, מה את יכולה להגיד להם?

אוסאמה סעדי: למה אי אפשר לשים אותם במלוניות?

אוסאמה סעדי: למה להשאיר אותם שם?

אוסאמה סעדי: אולי אין להם כסף.

אוסאמה סעדי: מדינה שלא שואלת על האזרחים שלה, זו תעודת עניות, זו הפקרות, זה פשע.

אוסאמה סעדי: באים ומדברים על משילות.

אוסאמה סעדי: מכיוון שיש מחר את המשפט של ראש הממשלה, מתחילים להתקיף את היועץ המשפטי לממשלה, אומרים שהוא מפקיר חיי אדם, שהוא מסכן חיי אזרחים.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, יש חוק.

אוסאמה סעדי: אם אתם רוצים לשנות את החוק, תשנו את החוק.

אוסאמה סעדי: כל עוד יש חוק, ראש הממשלה הוא הראשון שצריך לדאוג לקיים את החוק, לא להפר אותו.

יעקב אשר: איזה חוק?

אוסאמה סעדי: יש חוק פריטטי.

אוסאמה סעדי: אני הצבעתי נגד.

אוסאמה סעדי: כשדנו בזה כאן, אמרנו שיש בעיות משפטיות, שיש קושיות, כמו איך תתקבל החלטה בפריטטי הזה.

איתן גינזבורג: ומה עניתי?

אוסאמה סעדי: מה ענית?

איתן גינזבורג: עניתי שהדברים האלה ייקבעו בתקנון הממשלה.

איתן גינזבורג: מי לא הביא את תקנון הממשלה לידי דיון עד היום, אחרי שמונה חודשים של קיום הממשלה?

איתן גינזבורג: נתניהו.

קארין אלהרר: ומי האמין לביבי שהוא יקבע את התקנון?

איתן גינזבורג: אחרי זה הוא מתפלא למה אין תקנון ואין מנגנון.

איתן גינזבורג: מעניין למה לא קבענו מנגנון.

איתן גינזבורג: מישהו לא רצה לקבוע מנגנון.

איתן גינזבורג: היועץ המשפטי לממשלה הביא בחודש אוגוסט חוות דעת שאומרת שכשיש הצבעה של שני הגושים זה מול זה אז ההחלטה נפלה.

יעקב אשר: כולכם מסכימים שמנגנון כזה היה צריך להיות, לא משנה כרגע את מי צריך לתלות על העץ.

יעקב אשר: כרגע הממשלה עובדת בשיתוק רק בגלל שמישהו לא עשה את המנגנון.

יעקב אשר: עם זה אנחנו לא יכולים להסכים.

איתן גינזבורג: התקבלה החלטה, או לא התקבלה החלטה?

איתן גינזבורג: הסיפור של השוויוניות זה שכשאין רוב מגיעים להסכמה.

יעקב אשר: הסכמות עקומות.

איתן גינזבורג: גם בוועדה הזאת הגיעו איתך להסכמות עקומות בכל מיני דברים.

אוסאמה סעדי: כך הממשלה ניהלה את המשבר הכי עמוק וקשה מבחינה בריאותית, מבחינה כלכלית.

אוסאמה סעדי: ההחלטות, עם כל הכבוד, הן החלטות פוליטיות.

אוסאמה סעדי: אמרנו כאן ובוועדות אחרות שכל הסגרים האלה הם פוליטיים.

אוסאמה סעדי: החוק שחוקקנו בנוגע לקנסות הוא מנובמבר.

אוסאמה סעדי: כמות הנפטרים אז הייתה 2,500.

אוסאמה סעדי: היום עברנו את ה-5,000 נפטרים.

אוסאמה סעדי: מי עיכב את החוק הזה במשך כמה חודשים?

אוסאמה סעדי: אם זה חוק יעיל, אפקטיבי, למה השכיבו אותו בארון ובמדפים במשך כמה חודשים?

אוסאמה סעדי: מדינת ישראל היא המדינה הראשונה בעולם ששברה שיא בימי סגר – 180.

אוסאמה סעדי: מדברים על כלכלה, על יציאה, אבל אין שום תכנית, הכל פארסה.

אוסאמה סעדי: צריכים לתת תשובות לאנשים שתקועים בחו"ל.

אוסאמה סעדי: יכול להיות שחלקם התחסנו.

אוסאמה סעדי: למה מי שהתחסן לא יכול לחזור?

תהלה פרידמן: אני חושבת שעשו שני סגרים אפקטיביים.

תהלה פרידמן: השלישי הוכח שלא.

תהלה פרידמן: לא ידענו את זה מראש.

תהלה פרידמן: אנחנו חודש בסגר בגלל הווריאנטים, בגלל כל מה שהסברתם לנו פה.

תהלה פרידמן: הסגר הזה לא אפקטיבי, אין טעם להמשיך בו.

תהלה פרידמן: חבר הכנסת עמית הלוי אמר לפני כמה שבועות או חודשים בוועדת חינוך שתכנית העבודה היא להרוג את הזמן עד שיהיו חיסונים, שברגע שיהיו חיסונים העסק ייגמר.

תהלה פרידמן: אנחנו מבינים כרגע שזה לא המצב.

עמית הלוי: למה זה לא המצב?

תהלה פרידמן: כי 50% מהציבור כבר מחוסן, והתחלואה - -

עמית הלוי: ובקרב המתחסנים?

תהלה פרידמן: ברור, אבל זו לא יכולה להיות כל תכנית העבודה.

תהלה פרידמן: אנחנו חייבים למצוא דרכים לחיות עם הקורונה, בגלל שאנחנו לא יודעים אם יהיו מוטציות נוספות, בגלל שאנחנו לא יודעים מה הולך לקרות.

תהלה פרידמן: צריכים למצוא דרכים לחיות עם הקורונה, לא להמשיך להרוג את הזמן ולחכות שמהשמיים ירחמו.

תהלה פרידמן: דרכון ירוק, שהיה אמור להיות פה בדיון בוועדה, שאמור היה להיות תמריץ לאנשים להתחסן – אני לא יודעת למה אנחנו לא מתקדמים איתו.

תהלה פרידמן: לגבי פתיחת מערכת החינוך אני מצטרפת לכל מה שאמר חבר הכנסת טור פז, למעט זה שאני לא מבינה למה לפתוח בערים אדומות.

יעקב אשר: בכתומות כן?

יעקב אשר: את יודעת להגדיר לי מה זה כתומות?

יעקב אשר: תני לי דוגמה של עיר כתומה.

תהלה פרידמן: הייתי מצפה לקורלציה בין אחוז ההתחסנות בעיר לבין פתיחת החינוך.

יעקב אשר: זה מצוין, זה נכון.

תהלה פרידמן: אין שום היגיון בלומר שכשיש המון תחלואה פותחים את החינוך.

תהלה פרידמן: מה ההיגיון בדבר הזה?

תהלה פרידמן: צריך לפתוח חינוך איפה שהתחלואה נמוכה או יורדת.

תהלה פרידמן: יש לי שאלה נקודתית לגבי החזרה של הישיבות.

תהלה פרידמן: אמרו פה שאין אזכור של תלמיד, אבל זה לא נכון, כי יש סעיף שאומר שמתווה הישיבות מבוטל ולא צריך להישאר 30 יום, אפשר להיכנס ולצאת חופשי.

תהלה פרידמן: לא סטודנטים, לא תלמידי תיכון, אבל תלמידי ישיבות כן.

תהלה פרידמן: אני רוצה להבין את ההיגיון מאחורי הדבר הזה.

תהלה פרידמן: הסברתם לי בזמנו שה-30 יום זו הדרך היחידה.

תהלה פרידמן: עכשיו ביטלו את ה-30 יום.

תהלה פרידמן: אני רוצה להבין מה ההיגיון מאחורי הדבר הזה, בהתחשב בעובדה שבמקומות שאני מכירה הייתה התפרצות תחלואה.

יעקב אשר: העברת לנו את הדוח שלך?

תהלה פרידמן: אני מכירה.

יעקב אשר: גם אני מכיר.

יעקב אשר: אני מחכה שתתחילי לגנות את אלה שפותחים חנויות גדולות.

תהלה פרידמן: אני חושבת שזה לא בסדר שאנשים עושים דין לעצמם ומסכנים אחרים.

תהלה פרידמן: הכשל העמוק של החברה הישראלית זה ששברנו את האמון ואת הערבות ההדדית.

עמית הלוי: אני אשמח שתפרטו כאן מדדים להליכי היציאה, אם מבחינת המקדם, אם מבחינת מספר החולים, וגם, כמובן, תמונת מצב עדכנית לגבי מה קורה לקראת ההחלטות האלו.

עמית הלוי: אני לא אומר להרוג את הזמן, אני רק אומר שלציר הזמן יש משמעות.

עמית הלוי: סך הכל רצינו שבכל התהליך הזה גרף החיסונים יפגוש את גרף התחלואה והתמותה במקום נמוך.

עמית הלוי: אנחנו איפה שהוא באמצע.

עמית הלוי: בהחלט לציר הזמן יש משקל.

עמית הלוי: אם בשבועיים האלה אנחנו מצליחים לחסן את פוטנציאל החולים הקשים ופוטנציאל המתים, יש לזה משקל.

קארין אלהרר: עמית, מה היה הוויכוח הגדול בין פתיחת הסגר ביום שישי לבין פתיחת הסגר ביום שני?

קארין אלהרר: על כל זה הייתה כל המריבה.

קארין אלהרר: תסביר לי את ההבדל הגדול.

עמית הלוי: זה עוד שלושה ימים שיגנו, לפי הנתונים שהוצגו, על 200,000 אנשים שיעברו את השבוע הנוסף אחרי החיסון השני.

קארין אלהרר: מספר החולים הקשים לא ירד.

עמית הלוי: את מתכוונת לכך שמספר החולים הקשים לא עלה.

קארין אלהרר: הוא לא מאוד ירד.

יעקב אשר: מי שהיה נדבק בשלושת הימים האלה עלול היה להיראות בעוד שבוע או בעוד 10 ימים - -

עמית הלוי: היו 200,000 איש שלא נדבקו, או שאם נדבקו הם לא פיתחו מחלה קשה או מחלה עם תסמינים.

עמית הלוי: אחריות ממלכתית, איתן, צריכה הנמקה רצינית.

עמית הלוי: כשהיו נימוקים רציניים, תיקנו.

עמית הלוי: בפעמים שהייתי פה היו תיקונים, והיו לא מעט תיקונים שעברו כאן בוועדה.

איתן גינזבורג: אם כחול לבן לא הייתה מתעקשת, עד לרגע זה ממשלת ישראל ומשרד הבריאות לא היו מציגים מתווה לאיך ממשיכים מכאן הלאה.

איתן גינזבורג: אם היינו ממשיכים עם 1,100 חולים קשה, היינו עוד שלושה חודשים בסגר.

איתן גינזבורג: בשבוע שעבר הייתה פה ד"ר אלרועי פרייס שאמרה שצריך להמשיך בסגר.

עמית הלוי: כבר לפני חודש ביקשתי מד"ר פרייס מתווה.

איתן גינזבורג: וקיבלת?

עמית הלוי: אוסאמה, אנחנו לא מאשימים את היועץ המשפטי במה שהוא לא אשם.

עמית הלוי: אין לו סמכות לומר שהוא קובע את החוק בניגוד להחלטת ממשלה.

אוסאמה סעדי: הוא מפרש את החוק.

אוסאמה סעדי: מי שקובע את החוק זו הכנסת.

אוסאמה סעדי: מה החוק אומר?

עמית הלוי: אתה יודע מה, עזוב את החוק.

עמית הלוי: אין לו שום סמכות לפרש את החוק בדרך מסוימת.

עמית הלוי: אם הממשלה שמעה את היועץ המשפטי, זכותה להחליט אחרת מדעתו.

אוסאמה סעדי: במסגרת החוק, לא כשיש חריגה מהחוק.

אוסאמה סעדי: זה כמו שהשר לביטחון פנים אסר לחסן את האסירים.

אוסאמה סעדי: מגיע לו שבית המשפט העליון ביזה אותו.

איתן גינזבורג: החוק אומר שהממשלה צריכה לקבוע מנגנון שבו כוח ההצבעה יהיה שווה.

איתן גינזבורג: אם הממשלה עוברת על החוק, לא צריך לקיים אותו?

איתן גינזבורג: אם הממשלה עברה על החוק, היא צריכה לקבל פרס על זה?

יעקב אשר: אני יודע שחמש מול 55 או 60 זה לא שווה.

אוסאמה סעדי: אז למה עשיתם את החוק הזה?

אוסאמה סעדי: אתה הצבעת בעד החוק הזה.

איתן גינזבורג: החוק הזה מדבר על עבודה שוויונית, לא יעזור לכם שום דבר.

יעקב אשר: יש גם זכות מוסרית.

יעקב אשר: תאמין לי שהייתי מוכן לתקן את החוק הזה עכשיו.

יעקב אשר: איתן, אי אפשר לקחת את הגלגל אחורה, אתם לא נמצאים במקום שבו הייתם.

איתן גינזבורג: אנחנו נמצאים בדיוק באותו מקום.

יעקב אשר: הייתה לכם לגיטימיות, היו לכם הרבה דברים.

יעקב אשר: אין לכם את זה היום.

איתן גינזבורג: נכנסנו לממשלה עם 14 ח"כים.

יעקב אשר: אין לך לגיטימיות לעשות כאוס במדינה.

איתן גינזבורג: זה שהתכניות המעוותות שלכם לא יוצאות לפועל - בעיה שלכם.

איתן גינזבורג: לא תיקחו את המדינה הזאת לטרלול שלם בגלל גחמות פוליטיות של מי שנאשם בפלילים.

יעקב אשר: פתאום הוא נאשם בפלילים?

יעקב אשר: בארבעת החודשים שחשבתם שתהיה רוטציה לא שמעתי את המילה הזאת.

עמית הלוי: יש חוק אחד שאיתן לא יכול לצטט, וזה חוק סמכויות היועץ המשפטי לממשלה.

עמית הלוי: למה הוא לא יכול לצטט?

עמית הלוי: כי אין חוק כזה.

עמית הלוי: יש 140,150 דברי חקיקה שמופיע בהם היועץ המשפטי לממשלה, אבל אין חוק שמסמיך את היועץ המשפטי לממשלה.

אוסאמה סעדי: למה אין חוק כזה?

עמית הלוי: אני בהחלט מחויב להניח חוק כזה.

עמית הלוי: אני מקווה להניח אותו על שולחן הכנסת.

עמית הלוי: את כל דמוקרט צריך להטריד המצב שבו אדם אחד, נאור ככל שיהיה, ליברל ככל שיהיה, דוקטור ככל שיהיה, מחליט עבור תשעה מיליון אזרחים.

עמית הלוי: בית המשפט דן בהרכב של שלושה אנשים, בהרכב של שישה אנשים, בהרכב של 15 אנשים.

עמית הלוי: הוא שומע שני צדדים.

עמית הלוי: היועץ המשפטי לא, הוא מחליט לבד.

עמית הלוי: זה נקרא אוטוקרטיה.

עמית הלוי: זה לא מתאים למדינת ישראל, זה לא מתאים לתרבות הדמוקרטית שלנו, לכן זה צריך להיפסק.

עמית הלוי: רק בשבוע שעבר נציגי משרד המשפטים עמדו על הרגליים האחוריות כדי שאנשים ייכנסו דרך המעברים היבשתיים.

עמית הלוי: אנחנו החלטנו לסגור את המעברים האלה, למעט מקרים חריגים.

עמית הלוי: אני רוצה לשמוע מדדים להליכי היציאה.

עמית הלוי: תכנית היציאה לא נדונה במשרד הבריאות עכשיו, היא נדונה כבר לפני חודש וחודשיים.

עמית הלוי: אף אחד לא צריך להבהיל אתכם.

עמית הלוי: לא צריכים להילחץ מצעקות ומפופוליזם.

עמית הלוי: צריך לדאוג רק לציבור, לא לאדם כזה אחר.

יצחק פינדרוס: זו הפעם היחידה שאני מסכים עם חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

יצחק פינדרוס: 13 שנים הליכוד לא עשה שום דבר בעניין מעמדו של היועץ המשפטי.

יצחק פינדרוס: אנחנו מקווים שסוף סוף הליכוד יצטרף אלינו.

יצחק פינדרוס: הרב גפני הגיש כמה הצעות חוק בעניין הגבלת הפעילות של היועצים המשפטיים.

יצחק פינדרוס: אנחנו שמחים שהליכוד סוף סוף מצטרף לעמדה של יהדות התורה לגבי מעמדם של היועצים המשפטים כיועצים, לא כמי שקובעים.

יצחק פינדרוס: בעקבות הדיון שהיה פה ביום רביעי, הממשלה קיבלה החלטות מאוד טובות בנוגע לכניסתם של ישראלים לארץ, בנוגע ליציאתם ממנה.

יצחק פינדרוס: ההודעה של ראש הממשלה ושר הבריאות מיום שישי פירטה בצורה מסודרת מי נכנס, מי יוצא, אבל בוטלה הוועדה הקודמת שהיה בה השר שטייניץ.

יצחק פינדרוס: עכשיו יש ועדה חדשה, מסודרת.

יצחק פינדרוס: מהבוקר עד עכשיו אני מוצף בעשרות הודעות אישיות על כך שאין ועדה.

יצחק פינדרוס: אין מושג למנכ"ל אל-על, למנכ"ל ישראייר, לאנשי הממשלה ולאנשי הוועדות למי פונים, על מה פונים, איך פונים.

יצחק פינדרוס: יש בליל הודעות שיוצאות וסותרות אחד את השני.

יעקב אשר: צריך ליצור את הלינק בשביל להגיש את הבקשות.

יצחק פינדרוס: למי אזרח ישראלי שנמצא כרגע במקסיקו מגיש בקשה?

יצחק פינדרוס: הוא יצא לפני 25 בינואר.

יצחק פינדרוס: יושבים עכשיו בבית ילדים בני 10, 7 ו-4, מחכים להורים שלהם.

יצחק פינדרוס: האם אזרח לא ישראלי שמקום מושבו בארץ צריך ועדת חריגים, לא צריך ועדת חריגים?

יצחק פינדרוס: אף אחד לא יודע.

יצחק פינדרוס: מנכ"ל ישראייר בדרך לפה אומר לי שאפשר לקנות כרטיסים ביום שלישי, רביעי, חמישי.

יצחק פינדרוס: ליהודי בארצות הברית שקיבל אישור ועדת חריגים אומרים שיש ועדת חריגים חדשה.

יצחק פינדרוס: רבותיי, אנחנו מקבלים פה החלטות שמישהו צריך ליישם.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע אם זה משרד הבריאות או משרד התחבורה.

יצחק פינדרוס: גם עוזר שר הפנים לא יודע למי לפנות.

יצחק פינדרוס: אי אפשר להתנהל בצורה כזאת, צריך לקחת אחריות.

יעקב אשר: אני מבקש מד"ר אלרועי פרייס לתת לנו סקירה כללית בנוגע למצבנו.

יעקב אשר: אני מבקש לדעת מה קורה מבחינת מקדמי ההר לפי האזורים בארץ.

יעקב אשר: אנחנו צריכים להבין למה אנחנו לא מספיק מנסים לפתוח הכל.

יעקב אשר: טוב הלב לא נמצא רק אצל אנשים ממפלגה מסוימת.

יעקב אשר: גם אני רוצה שיפתחו את הכל עכשיו.

יעקב אשר: כשהלכנו לסגר המהודק, הלכנו בהנחה ששני הסגרים הקודמים הצליחו.

יעקב אשר: אני רוצה להבין מה קרה שהסגר השלישי לא הצליח, למרות שאני יודע את התשובה.

יעקב אשר: אין ספק שהווריאנט הבריטי שינה את כללי המשחק.

יעקב אשר: כשאנחנו מדברים על כישלון הסגר, אנחנו צריכים לדעת איפה היינו עומדים היום אם לא היה סגר.

יעקב אשר: הסגר עכשיו היה צריך להוריד אותנו מאלפי מאומתים למאות, בוודאי עם החיסונים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נמצאים במצב של 6,500 מאומתים בממוצע שבועי, עם מקדם הדבקה שהוא אחד.

שרון אלרעי פרייס: במצב הזה אנחנו פותחים הגבלות.

שרון אלרעי פרייס: אין ספק שבסגר השלישי, שלא היה כמו הסגר הראשון שכולם ישבו בבית בפחד, הייתה היענות של הציבור.

שרון אלרעי פרייס: מה שבאמת שינה פה את חוקי המשחק זה הווריאנט האנגלי, שמדבק ב-50% יותר וככל הנראה מעלה לנו את התחלואה הקשה והקריטית.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו רואים את זה בנשים בהיריון, אנחנו רואים את זה בצעירים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נמצאים בחוקי משחק שונים.

שרון אלרעי פרייס: אם יש אחד חולה, תוך 24 או 48 שעות אנחנו יכולים לראות עשרות חולים שנדבקו ממנו.

שרון אלרעי פרייס: זה לא בדיוק אותו מצב כמו שהיה קודם.

שרון אלרעי פרייס: אם לא היה את הסגר השלישי, עם כל ההיענות החלקית שלו, היה הרבה יותר גרוע.

שרון אלרעי פרייס: זה, אגב, מה שמדאיג ביציאה עכשיו מהסגר.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו חייבים, אם אנחנו רוצים לא להגיע לעשרות אלפי חולים מאומתים, לאלפים של חולים קשים ולפטירות, לדאוג שהדבר הזה יהיה אחראי, זהיר ולאט.

שרון אלרעי פרייס: אני מסכימה שצריך לחיות לצד הקורונה.

שרון אלרעי פרייס: אם חשבנו שכשיהיו פה חיסונים הכל יהיה מאחורינו, זה לא המצב.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יודעים מהעולם שגם כשיש 75% אנשים שחלו, הווריאנטים יכולים להדביק אותם שוב.

שרון אלרעי פרייס: אם חשבנו שאולי יהיה מספיק 60% באוכלוסייה כדי להגיע לחסינות עדר מקורונה, כנראה זה לא המצב, צריך אחוזים הרבה יותר גבוהים.

שרון אלרעי פרייס: במדינת ישראל, שיש בה שניים וחצי מיליון ילדים שלא יכולים להתחסן, ככל הנראה לא נגיע לחסינות עדר נגד קורונה, אפילו אם כל האוכלוסייה שיכולה תתחסן.

אוסאמה סעדי: זו הצהרה חדשנית.

שרון אלרעי פרייס: לא, היא לא חדשנית.

קארין אלהרר: זה בניגוד להצהרה של ראש הממשלה שאמר שנלך לשתות בירה ושבפסח נשב עם היקירים שלנו.

תהלה פרידמן: אם הילדים נדבקים במצב שבו כל האוכלוסייה מחוסנת, מה איכפת לי, הרי כל מי שבסכנה מחוסן.

שרון אלרעי פרייס: החיסון לא יעיל ב-100%.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יודעים, לפי המחקר של "פייזר", שהוא יעיל ב-95% במניעת תחלואה.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, 5% לא יקבלו את ההגנה המלאה למרות שהם חוסנו.

שרון אלרעי פרייס: בנוסף לזה, המחקר של "פייזר" היה לטווח גילאים.

שרון אלרעי פרייס: בגילאים היותר מבוגרים ההגנה כנראה עוד פחות מזה, היא משהו כמו 90%, שזה עדיין מצוין.

שרון אלרעי פרייס: גם בקרב האוכלוסייה המחוסנת יהיו עדיין אנשים שיכולים לחלות.

יעקב אשר: זה אומר שזליגות של אלפים יכולות לקרות.

שרון אלרעי פרייס: יש משמעות לזמן.

שרון אלרעי פרייס: אין חובת חיסון במדינת ישראל, לכן בכל חתך גיל יהיו כאלה שיבחרו לא להתחסן, לא משנה התמריצים שניתן להם.

שרון אלרעי פרייס: גם הם יישארו חשופים.

שרון אלרעי פרייס: צריך לזכור שנכנסו לכאן וריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: מה שאנחנו רואים בווריאנט האנגלי זה תחלואה יותר קשה של צעירים.

שרון אלרעי פרייס: כל הזמן אמרנו שאנחנו רק מסתכלים על בני 50 ומעלה.

שרון אלרעי פרייס: זה באמת נכון, רוב התחלואה הקשה והקריטית היא שם, אבל לאורך כל המגיפה ראינו תחלואה קשה וקריטית גם בצעירים מתחת לגיל 60 – 35%.

שרון אלרעי פרייס: עכשיו, כשהתחלואה בגילאים המבוגרים יורדת בזכות החיסון, התחלואה בצעירים לא יורדת באותה מידה.

שרון אלרעי פרייס: זאת תמונה שהיא תמונה מורכבת.

שרון אלרעי פרייס: זאת לא תמונה שהייתה פשוטה כמו קודם שידעת שבין שניים לשלושה אחוז יהיו חולים קשים וקריטיים, ש-0.8 אחוז ימותו.

שרון אלרעי פרייס: ביציאה מהסגר השני אפשר היה לתת תכנית מאוד ברורה, עם מדדים לכל שלב.

שרון אלרעי פרייס: עכשיו, כשאנחנו יוצאים מהסגר השלישי, יש לנו את החיסון שיוריד את מקדם ההדבקה, וגם יש לנו את הווריאנט האנגלי שמשתולל וגורם לתחלואה הרבה יותר גדולה.

שרון אלרעי פרייס: באיזון הזה אנחנו לא רוצים לקבוע מדדים בלי להבין על מה אנחנו מדברים.

שרון אלרעי פרייס: אמרנו שנסתכל ונקבע מדדים שקשורים בחולים קשים וקריטיים.

שרון אלרעי פרייס: אם החיסון עובד, הוא יעבוד בעיקר בהפחתת תחלואה קשה וקריטית, ועל זה אנחנו צריכים להסתכל.

שרון אלרעי פרייס: מקדם ההדבקה זה המדד היחיד שמלמד אותנו אם המגפה מתפשטת או דועכת.

שרון אלרעי פרייס: בישיבת הממשלה הוצגו נתונים לגבי מה קורה בפעימה הראשונה, מה קורה בפעימה השנייה, מה קורה בפעימה השלישית מבחינת מדדים.

איתן גינזבורג: בישיבת הממשלה האחרונה.

שרון אלרעי פרייס: נכון.

איתן גינזבורג: אנחנו דרשנו את זה.

שרון אלרעי פרייס: יכולתי לזרוק סתם מספר, להגיד שרק כשאנחנו מגיעים ל-500 חולים קשים וקריטיים אנחנו יוצאים מהסגר.

שרון אלרעי פרייס: כשאנחנו מסתכלים על התחזיות ורואים שהמספרים לא יורדים, אנחנו מנסים בצורה אחראית להגיד, בוא נמצא מדדים שמייצרים איזון.

שרון אלרעי פרייס: כשאנחנו אומרים שאפשר לצאת בפחות מ-1,000 חולים קשים, זה מטורף, כי לפני כמה חודשים הגבול העליון היה 800.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו אומרים, אוקי, צריך לחיות בצד הקורונה, צריך להבין שהחיסונים ישפיעו, לכן אנחנו לא רוצים להחזיק את מדינת ישראל כבת ערובה עד שנגיע לאיזה שהוא מספר שייקח הרבה זמן להגיע אליו.

רות וסרמן לנדה: האם יש מודל בעולם שעובד מבחינת חזרה למסגרות הלימודים והחינוך?

שרון אלרעי פרייס: כל תקנות החינוך לא מופיעות פה.

שרון אלרעי פרייס: במקומות שבהם הווריאנט האנגלי משתולל מערכת החינוך סגורה, כולל באנגליה.

שרון אלרעי פרייס: בשיחות עם ה-WHO ועם נציגים מכל הארצות, הנציגים מאנגליה אמרו שהם ישאירו את מערכת החינוך פתוחה כמה שניתן.

שרון אלרעי פרייס: כשהגיע סוף דצמבר והם ראו את הנתונים, הם אמרו שאי אפשר, שהמערכת תהיה סגורה עד מרץ.

שרון אלרעי פרייס: יש פה משהו אחר שמדביק בצורה יותר גדולה, שמדביק ילדים.

רות וסרמן לנדה: האם יש מודל עולמי שמצליח להתמודד עם הווריאנט האנגלי שאפשר ללמוד ממנו, לקרוא עליו, להבין ממנו?

שרון אלרעי פרייס: למיטב ידיעתי, אין.

שרון אלרעי פרייס: אני לא יכולה להגיד שהסגר נכשל.

שרון אלרעי פרייס: הסגר הוריד את מקדם ההדבקה שהיה 1.3.

שרון אלרעי פרייס: הוא לא הוריד אותו כמו שרצינו, אבל הוא הוריד אותו.

יעקב אשר: כמה היום מקדם ההדבקה?

שרון אלרעי פרייס: 0.99.

יעקב אשר: מה החלוקה לפי מגזרים?

שרון אלרעי פרייס: בחברה החרדית זה 0.9, בחברה הכללית זה 1.05, ובחברה הערבית זה 1.01.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא צריכים להפסיק את הסגר ולצאת לחגוג, אלא צריכים לראות מה כן אפשר לעשות, עם הבנה שכל דבר שאנחנו מוסיפים, שכל דבר שאנחנו פותחים, יעלה את מקדם ההדבקה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו צריכים לבחור מה אנחנו רוצים לעשות, כי אחד יבוא על חשבון השני.

שרון אלרעי פרייס: אי אפשר יהיה לפתוח את הכל.

יעקב אשר: כשניסיתי להוציא תעודת מתחסן להוריי ולחמי, כתבו שהאתר לא מסוגל לעמוד בעומס, ובקופת חולים לא מצאתי מקום שבו אפשר לעשות את זה.

יעקב אשר: כל עוד אתה לא ברשימה אתה חייב בבידוד.

שרון אלרעי פרייס: זה לא קשור לתעודה שאתה מנפיק.

יעקב אשר: אנשי הטכנולוגיה במשרד הבריאות, אנא טפלו בעניין הזה.

שרון אלרעי פרייס: מי שמופיע כמחוסן או כמחלים, בלי שום קשר אם הוא הצליח להוציא תעודה או לא הצליח, מוסר מרשימת חייבי הבידוד של המשטרה.

שרון אלרעי פרייס: זה קורה אוטומטית.

שרון אלרעי פרייס: כל דבר שנוסיף עכשיו יעלה את מקדם ההדבקה.

שרון אלרעי פרייס: בטוח שכשנפתח הוא יעלה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מנסים להגיע למצב שהוא לא יעלה מעל 1.1, כי ב-1.2 אנחנו כל שבועיים וחצי מכפילים את עצמנו.

שרון אלרעי פרייס: אם אנחנו בהכפלה של 6,500, בעוד שבועיים אנחנו עם 13,000 מאומתים ועם הנגזרות של החולים הקשים, הקריטיים והנפטרים כתוצאה מזה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו צריכים לעשות את זה עכשיו מאוד מאוד בזהירות.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יכולים להגיד למה אנחנו פותחים את החינוך ביישובים אדומים וכתומים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מנסים למצוא את המתווה שבו ל-80% מאוכלוסיית מדינת ישראל שנמצאת ביישובים אדומים וכתומים יהיה איזה שהוא מענה.

שרון אלרעי פרייס: אני יכולה לשבת עם משרד הבריאות ולהגיד שאני פותחת רק בירוק וצהוב, אבל זה נותן מענה ל-20% מהאנשים.

תהלה פרידמן: זה ייתן תמריץ.

שרון אלרעי פרייס: הם לא ייפתחו אותו דבר.

שרון אלרעי פרייס: התמריץ בכל מקרה יהיה.

עמית הלוי: למה לא לייצר הגבלות רק לגילאי 60 ומעלה?

יעקב אשר: זה לא הכי משמעותי, כי היום הבעיה בחולים קשים היא גם בקרב אנשים בני 40,50, אפילו מתחת לזה.

עמית הלוי: למה לא לייצר הגבלה על בני 60 ומעלה שאין להם תעודה ירוקה?

שרון אלרעי פרייס: אנחנו רואים שיש תחלואה קשה וקריטית גם אצל צעירים.

שרון אלרעי פרייס: לא הייתי רוצה לפגוע עוד יותר באוכלוסייה המבוגרת.

עמית הלוי: ב-20% שלא התחסנו.

תהלה פרידמן: ההנחה שאומרת שהילדים יהיו בכלא בגלל שבן אדם בן 60 בחר לא התחסן, היא לא הנחה סבירה.

שרון אלרעי פרייס: אף ילד לא יהיה בכלא.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מנסים למצוא את המתווים איך להחזיר פעילות בקבוצות קטנות, בחוץ.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מנסים למצוא את הדרך איך לתת מענה ליישובים אדומים וכתומים, שהם רוב מדינת ישראל.

שרון אלרעי פרייס: אף אחד לא מנסה לשמור אף אחד בכלא.

שרון אלרעי פרייס: גם האמירה שמשרד הבריאות רוצה רק סגר, היא אמירה לא נכונה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו רוצים להפחית תחלואה ותמותה של בני אדם.

שרון אלרעי פרייס: כשהיינו ב-1,500 מאומתים, ביקשנו לעשות צעדים כדי להפחית את התחלואה.

שרון אלרעי פרייס: ברגע שהצעדים האלה לא קורים בזמן וזה מתעכב, אנחנו מגיעים לאלפי חולים, ואז היכולות להפחית תחלואה מאוד מוגבלות.

ענת כנפו: האם אנחנו יודעים כמה אחוזים מצוותי החינוך התחסנו כדי שנוכל לראות האם אפשר לחבר בין התלמידים והמורים ולפתוח את המערכת?

שרון אלרעי פרייס: בין 50% ל-60% מהמורים קיבלו חיסון ראשון.

רות וסרמן לנדה: הרבה מורים מפחדים להתחסן.

יעקב אשר: חבל מאוד.

יעקב אשר: אם זה רק 60%, זה רע מאוד מבחינתי.

שרון אלרעי פרייס: אני חושב שהווריאנט האנגלי הדגים לנו בצורה ברורה מה קורה כשנכנס משהו מחו"ל.

שרון אלרעי פרייס: נעשים ניסיונות כבירים לאו דווקא עם הווריאנט האנגלי, שהוא כבר 80% מהדגימות אצלנו, אלא עם הווריאנט הדרום אפריקאי והווריאנט הברזילאי.

שרון אלרעי פרייס: זה מאבק בלתי נגמר.

יעקב אשר: יש וריאנטים חדשים שאנחנו לא יודעים את השמות שלהם?

שרון אלרעי פרייס: כן, יש הרבה וריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: כדי להבין שאיזה שהוא רצף של הווירוס הוא לא טוב צריך שהוא יתפשט בצורה משמעותית בקהילה.

שרון אלרעי פרייס: ברגע שהוא מאוד מפושט הוא כבר יצא מהמדינה עם כל התעבורה האווירית לכל מיני מקומות אחרים.

שרון אלרעי פרייס: הרבה מאוד מדינות לא עושות בכלל ריצופים גנטיים, לכן אתה בכלל לא יודע מה קיים שם.

שרון אלרעי פרייס: ראינו שעם הווריאנט הדרום אפריקאי הגיעו אנשים מאיחוד האמירויות.

שרון אלרעי פרייס: רק כשהם מגיעים לארץ אנחנו רואים את המגוון שקיים בכל המקומות.

שרון אלרעי פרייס: אפשר להחזיר את הישראלים שנמצאים בחו"ל במהירות המרבית כל עוד הם יעשו בדיקות בכניסה ויהיו בבידוד במלונית.

שרון אלרעי פרייס: אין לי שום רצון להשאיר אזרחים ישראלים מחוץ למדינת ישראל.

אוסאמה סעדי: אז למה אתם לא עושים את זה?

יעקב אשר: עשינו מהלכים של סגירות מטורפות בכניסה לארץ וביציאה ממנה.

יעקב אשר: העניין של הווריאנטים יכול לקחת שנה, חצי שנה, חודש, חודשיים.

יעקב אשר: איך אנחנו יכולים להגיע למצב שבו לא נאסור על אנשים לחזור לבתיהם?

יעקב אשר: לא נוכל להשאיר סגר בצורה הזאת.

שרון אלרעי פרייס: אמרתי בעבר שהמפתח לדבר הזה יהיה וידוא בידוד.

שרון אלרעי פרייס: אם אנחנו נמצא את הדרך לוודא בידוד באנשים שחוזרים מחו"ל, בנוסף לבדיקות שהן חלק מהדבר הזה - -

יעקב אשר: רף ימי הבידוד לאנשים שחוזרים מחו"ל הוא רף מאוד גבוה.

יעקב אשר: מטילים אותו בדרך כלל על אדם שנחשף לחולה.

יעקב אשר: יכול להיות שכמות ימי הבידוד לאדם שחוזר מחו"ל לא צריכה להיות אותה כמות כמו לאדם שנחשף לחולה שהיה לידו.

יעקב אשר: צריך למצוא איזו שהיא דרך לקצר.

יעקב אשר: ימי הבידוד הם לא הלכה למשה מסיני.

יעקב אשר: צריך לזכור שגם אתם קיצרתם את ימי הבידוד מ-14 ל-10.

יעקב אשר: יכול להיות שהיה צריך ללכת על המינימום, כדי להיות בטוח שלא חדר לנו איזה וריאנט לארץ.

יעקב אשר: אי אפשר שה-14 יום בבידוד לאנשים שחוזרים מחו"ל יימשך לאורך זמן.

יעקב אשר: כל האנשים שעלו למטוס נבדקו קודם, נכון?

יעקב אשר: כל אלה שחזרו מהמטוס נבדקו לאחר מכן, נכון?

יעקב אשר: יכול להיות שאם אחרי שלושה-ארבעה ימים של בידוד יעשו בדיקה לכולם, זה יהיה מספיק, לא יהיה צריך את ה-10 ימים.

יעקב אשר: הייתי מושיב את אנשי המקצוע כדי למצוא דרך שאיתה נוכל לחיות לאורך זמן.

יעקב אשר: כרגע אנחנו בסגירה מטורפת.

יעקב אשר: אני לא יודע כמה זמן נוכל לסחוב את זה ככה.

אוסאמה סעדי: אם את אומרת, ד"ר פרייס, שישראלים יכולים לחזור כפוף לבדיקות ולבידוד במלונית, למה הם לא חוזרים?

שרון אלרעי פרייס: מי שמאשר את הטיסות זה לא משרד הבריאות.

שרון אלרעי פרייס: אין בעיה שאנשים יחזרו מחו"ל אם הם שומרים על בידוד במלונית.

יעקב אשר: כל הנושא הזה של בידוד במלונית יקרוס ברגע שיהיו כמויות גדולות של אנשים.

אוסאמה סעדי: מה גורל האנשים שתקועים בחו"ל?

אוסאמה סעדי: מה הם יעשו?

אוסאמה סעדי: מי דואג להם?

אוסאמה סעדי: אולי אין להם כסף.

שרון אלרעי פרייס: אני לא יודעת לענות על הדבר הזה.

שרון אלרעי פרייס: אני יכולה לענות על הצד הבריאותי, אני לא יכולה לענות על צדדים שאני לא מטפלת בהם.

עמית הלוי: יש ועדת חריגים.

אוסאמה סעדי: שמענו על ועדת החריגים הזאת.

יצחק פינדרוס: אני עדיין מחפש את ועדת החריגים.

אוסאמה סעדי: מה לגבי סטודנטים שרוצים לצאת לתקופה ארוכה?

יעקב אשר: את זה אפשרנו.

אוסאמה סעדי: אבל אין טיסות.

עמית הלוי: הם יכולים לטוס לפרנקפורט.

שלמון: אנחנו מקימים את הוועדה החדשה ליוצאים ולנכנסים.

שלמון: ברור לכולנו שלא ניתן לקלוט יותר מ-600 אנשים ביום במלוניות, לכן לא ילך להכניס 2,000 או 3,000 אנשים ביום לארץ.

שלמון: כל עוד הממשלה עומדת על כך שאנשים יהיו חייבים בבידוד במלונית נצטרך להגביל את כמות האנשים.

שלמון: הסיכום הוא שביחס לתנועה האווירית של היום תהיה עלייה, אנחנו נאפשר פי שלושה מאשר היום להגיע במהלך הימים הקרובים.

שלמון: אנחנו מקימים צוות רחב מאוד בהשתתפות לא מעט משרדי ממשלה - פנים, חוץ, רשות האוכלוסין ועוד הרבה משרדים אחרים שמעורבים, כדי לייצר ועדה יעילה שתתעדף חזרות לישראל ויציאות מישראל.

שלמון: ברור שמי שחייב להגיע להלוויה או לטיפול רפואי דחוף חשוב שיעלה למטוס כמה שיותר מהר.

שלמון: לסטודנט שיוצא ללימודים בחו"ל לא תהיה בעיה.

שלמון: עדיין לא תהיה תנועה חופשית החוצה, כי ברור שכל מי שיוצא גם צריך לחזור.

שלמון: אנחנו במלחמה מאוד סיזיפית מנסים איך שהוא לשמור על העניינים כדי שנוכל לפתוח את המשק בתקופה הקרובה.

יעקב אשר: האם יש כבר ועדת חריגים שמוסמכת לדון בדברים האלה?

יעקב אשר: תן לנו תיאור מצב בנוגע לדברים שדיברנו עליהם בפעם הקודמת.

שלמון: ועדה אחידה אמורה להיות מוקמת היום.

שלמון: מהבוקר מתקיימים דיונים איך לעשות את זה.

שלמון: אותו לינק שנפל היום ייפתח מחדש.

יעקב אשר: האם בשעה הקרובה יהיה לינק?

שלמון: אני מניח שבמהלך היום זה יהיה, לא בשעה הקרובה, כי אנחנו בדיון שלא צפוי להיגמר בשעה הקרובה.

שלמון: דברים דחופים מטופלים על ידי משרד התחבורה ומשרד האנרגיה.

שלמון: משרד התחבורה ומשרד האנרגיה יקיימו דיון ב-14:30 באותם מקרים דחופים שהצטברו עד הבוקר.

שלמון: נכון לוורסיה הקודמת של שני המשרדים, המענה ניתן לרוב תוך 24 שעות.

שלמון: בסופי שבוע זה לקח קצת יותר.

שלמון: רוב הפונים, למיטב ידיעתי, קיבלו מענה תוך 24 שעות מהפנייה.

שלמון: המטרה של הוועדה החדשה, חרף העובדה שהחוק לא הגדיר זמנים, היא לתת מענים למקרים הדחופים תוך 24 שעות.

אוסאמה סעדי: יש בידי רשימה של 160 אזרחים שתקועים באיסטנבול ואין להם כסף להמשיך לשהות שם.

אוסאמה סעדי: מה המענה שלך לאותם אזרחים?

אוסאמה סעדי: למה אי אפשר להביא מטוס מיוחד שיביא אותם?

אוסאמה סעדי: יש סטודנטים בירדן, ברבת עמון, שסיימו את הלימודים שלהם ורוצים לחזור.

אוסאמה סעדי: למה אי אפשר לפתוח את הגבולות ולהחזיר אותם?

שלמון: כמו שיש אזרחים שתקועים באיסטנבול, כך יש אזרחים שתקועים בדובאי, שתקועים בלונדון, שתקועים בפריז, שתקועים בכל העולם.

שלמון: אנחנו מודעים לעניין.

שלמון: יש פה החלטה ברמת ממשלה.

שלמון: כל עוד ההחלטה היא שכל אדם חייב במלונית לא נוכל להכניס באופן בלתי מוגבל אנשים לארץ.

שלמון: המטרה היא להעלות פי שלושה את מספר הנכנסים, אולי אפילו קצת יותר.

שלמון: אני מקווה שבימים הקרובים הם יוכלו לחזור.

שלמון: לגבי הסטודנטים בירדן, כרגע מעבר נהר הירדן סגור לכניסת אזרחים.

שלמון: לאור המורכבות הרבה מאוד של ניהול המעבר, כולל בדיקות שאי אפשר לעשות, אנחנו לא רוצים לראות תנועה ענפה מהמעברים.

שלמון: אני מניח שלגבי הסטודנטים נגבש פתרון.

עופר מלכה: מי שאחראי זה רשות האוכלוסין, משרד הפנים, משרד החוץ, משרד הבריאות.

שלמון: הוועדה כרגע יושבת.

שלמון: אני מקווה שעד הערב יהיה מענה.

יעקב אשר: אני חושב שוואקום כזה הוא דבר בלתי אפשרי.

יעקב אשר: אני מבקש שתודיעו לנו מתי האתר הולך להיפתח.

יעקב אשר: תן לאנשים להגיש בקשות.

עדן בר טל: אנחנו עובדים כרגע להרים את הלינק לאתר החדש.

עדן בר טל: אנחנו מבצעים מספר עדכונים, על מנת שלכל הפונים יהיה ברור, כולל זרים ואחרים, מה עליהם לעשות.

עדן בר טל: אני מקווה מאוד שבשעה הקרובה זה יהיה באוויר ופעיל בצורה מעודכנת לחלוטין.

עדן בר טל: גם הוועדה מתחילה את העבודה שלה בשעה הקרובה.

יעקב אשר: תודיעו לנו מתי נפתח האתר, מתי מתחילה הוועדה לפעול.

אחמד טיבי: מכובדי מנכ"ל משרד התחבורה, הוגשה בקשה של ישראייר אליכם לגבי טיסת חילוץ לאוקראינה.

אחמד טיבי: יש כ-200 סטודנטים שנמצאים כאן וחייבים להגיע לפני יום שלישי.

אחמד טיבי: אמרו לי שאוטוטו אתם מאשרים.

אחמד טיבי: יש סטודנטים שצריכים לטוס גם למולדביה.

אחמד טיבי: בנוגע לסטודנטים בתורכיה פניתי לשלטונות בתורכיה, ביקשתי לבדוק אפשרות של סיוע והקלות.

אחמד טיבי: מה אתם יכולים לעשות?

אחמד טיבי: התורכים בעבר אישרו לנו טיסות, הם הקצו מטוסים של חברת טורקיש איירליינס כדי להביא את כל הנוסעים והסטודנטים לארץ.

אחמד טיבי: מה לגבי הסטטוס של הבקשות האלו?

אחמד טיבי: זה כולל גם את דובאי.

אחמד טיבי: יש מצוקה קשה.

עופר מלכה: היום ממריאה טיסה של סטודנטים לבודפשט.

עופר מלכה: היא ממריאה עם 136, חוזרת עם 74 נוסעים.

עופר מלכה: הבנתי שהטיסה לאוקראינה זו טיסה לסטודנטים שחוזרים.

עופר מלכה: יש בעיה לאשר את זה, כיוון שהנחיית הממשלה זה שאין יוצא ואין בא.

אחמד טיבי: הם יוצאים לשנה.

עופר מלכה: כל מי שיוצא החל מהבוקר צריך אישור ועדת חריגים.

עופר מלכה: אני לא יודע אם הם הגישו.

אחמד טיבי: אמרת שטכנית אי אפשר להגיש כי סגרתם את האתר.

עופר מלכה: כשייפתח האתר הם יגישו.

אחמד טיבי: מה לגבי אישור הטיסה עצמה?

אחמד טיבי: הסטודנטים שלומדים שם נתקעו כאן בארץ.

אחמד טיבי: יש בחינה ביום שלישי.

אחמד טיבי: הם רוצים לצאת ולהישאר באוקראינה.

עופר מלכה: הם צריכים להגיש בקשה.

עופר מלכה: אני מבין שזה מייצר לחץ והם יצטרכו לעבוד מאוד מאוד מהר.

עופר מלכה: אנחנו לא מאשרים את כל הטיסות הנכנסות, אנחנו מאשרים רק למי שיצא מישראל עד 25 בינואר.

עופר מלכה: יש לנו קיבולת מסוימת של טיסות חוזרות שאנחנו יכולים לטפל בה.

עופר מלכה: צוואר הבקבוק הוא בכניסה למלוניות, לכן אנחנו בוחנים כל דבר בשבע עיניים.

עופר מלכה: אנחנו מתזמנים את המטוסים בצורה כזאת שהם לא ינחתו עלינו, תרתי משמע, בבת אחת.

עופר מלכה: עם הפלונטר הזה אנחנו צריכים להתקיים.

עופר מלכה: אותם סטודנטים צריכים להגיש בקשה כמה שיותר מהר.

עופר מלכה: הם גם צריכים לעשות בדיקות קורונה, כי התקנות החדשות מאפשרות עלייה למטוס רק למי שמחזיק בתשובה שלילית לבדיקת קורונה שבוצעה 72 שעות אחורה.

אחמד טיבי: מה לגבי תורכיה?

עופר מלכה: מטוסים של טורקיש לא יורשו לנחות בישראל.

עופר מלכה: הם לא יורשו לנחות לא בגלל שהם טורקיש, אלא בגלל ששללנו את האפשרות מכל חברות התעופה.

עופר מלכה: הטיסות היחידות שמתקיימות הן טיסות של חברות ישראליות.

עופר מלכה: כל היתר מורשים להיכנס לישראל אך ורק כטיסות מטען.

יצחק פינדרוס: בשבוע שעבר התבשרנו על ידי יושב-ראש הוועדה על כך שהוא סיכם עם שרת התחבורה על טיסה מארצות הברית.

יצחק פינדרוס: האם אתה יכול לעדכן אותנו מה המצב כרגע?

עופר מלכה: אנחנו ננסה להכניס השבוע שתי טיסות לניו יורק ומניו יורק חזרה לישראל.

עופר מלכה: בשבוע הבא אפילו שלוש או ארבע טיסות כדי לעמוד בביקושים של אלה שיצאו עד ה-25 לחודש, הכל לפי היכולת שלנו לקלוט את אותם נוסעים במלוניות.

עמית הלוי: ישב פה השר אדלשטיין לפני כמה שבועות והציג את הדרכון הירוק, את תעודת המתחסן הירוקה, ונתן איזה שהוא מתווה לגבי מה יתאפשר לבעלי תעודות ירוקות.

עמית הלוי: שום דבר מזה לא מופיע כאן.

יעקב אשר: מי שהוא פריק בוועדה של התו הירוק, של הדרכון הירוק וכו', זה עבדך הנאמן.

יעקב אשר: אני מאוד מאוכזב מזה שכרגע זה לא קיים.

יעקב אשר: ממה שאני שומע עוד לא הגיעו לזה בממשלה.

יעקב אשר: גם על הכלי של החינוך התחילו לדבר רק בסוף שבוע שעבר – אולי בחוץ, אולי בחצאי כיתות וכו'.

יעקב אשר: כל חבריי מהסיעה הגדולה יודעים להזכיר רמזור, להזכיר דיפרנציאליות כשזה בא לפגוע במישהו, אבל פתרונות דיפרנציאליים לא מעניינים אף אחד.

יעקב אשר: בתקנות החדשות שמגיעות צריך שיהיה התו הירוק, צריך שיהיה הנושא הזה של המתחסנים והמחוסנים שעברו את המחלה, צריך שיהיו הבדיקות הסרולוגיות שיורידו לחץ מהחיסונים.

יעקב אשר: התו הירוק לא יפטור ממסכה, אבל הוא יאפשר לאדם להשתתף באירועי תרבות, באירועים מוסדרים ומתוכננים.

יעקב אשר: הצעתי כאן פתרון דיפרנציאלי שאומר שבירוק ובצהוב, ששם רמת הסיכון יותר נמוכה, יחליטו באיזו צורה לפתוח את החינוך, ואילו במקומות האדומים והכתומים זה יתנהל במקום פתוח, בחוץ וכו'.

יעקב אשר: ההסתכלות היא רק על איך עושים צרות דיפרנציאליות שלא נותנות כלום, לא על איך מייצרים פתרונות דיפרנציאליים.

בשעה 13: << נושא >> הצעת הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות) (תיקון מס' 5) , התשפ"א-2021 << נושא >>

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות) (תיקון מס' 5), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 12ה, 23, 24, 25, 27 ו-44(ד)(2) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד) (3) לחוק, מתקינה הממשלה

תקנות אלה: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות), התשפ"א-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 2, בהגדרה "התקופה הקובעת" במקום "כ"ג בשבט התשפ"א (5 בפברואר 2021) בשעה 07:00" יבוא "כ"ה בשבט התשפ"א (7 בפברואר 2021) בשעה 07:00".

תקנות אלה: "(ד) יציאת אדם למעבר גבול יבשתי למי שהותר לו לפי כל דין לצאת מישראל או יציאת אדם למעבר גבול ימי.

תקנות אלה: "

בסופה יבוא: "(ד) בתקנה 21 לתקנות הגבלת פעילות, במקום "כ"ג בשבט התשפ"א (5

בסופה יבוא: "(ד) בתקנה 37 לתקנות החינוך, במקום "כ"ג בשבט התשפ"א (5 בפברואר

07: בתקנה 47 לתקנות העיקריות, במקום "כ"ג בשבט התשפ"א (5 בפברואר 2021)

עמית הלוי: זו הארכה?

גור בליי: זו הארכה עד היום בבוקר?

מיכל גולדברג: כן, מדובר בהארכה של תקנות הידוק ההגבלות.

מיכל גולדברג: הן הוארכו עד היום בשעה 07:00 בבוקר.

גור בליי: אני רואה שהשתמשתם פה בחריג הדחיפות.

גור בליי: היושב-ראש התריע בזמנו על שימוש היתר בחריג הדחיפות.

גור בליי: מה הבסיס לשימוש בחריג הדחיפות במקרה הזה?

גור בליי: מה יצר את הדחיפות?

מיכל גולדברג: אנחנו נמצאים פה בסיטואציות לא רגילות.

מיכל גולדברג: עד הרגע האחרון לא תמיד ברור מה מצב התחלואה.

מיכל גולדברג: אלה שמקבלים את ההחלטה הם קובעי המדיניות.

מיכל גולדברג: מכיוון שההחלטה הסופית לגבי הארכת תקנות הידוק ההגבלות התקבלה ביום חמישי בלילה, לא היה מנוס אלא מלהשתמש בחריג הדחיפות.

גור בליי: האם אתם לא חושבים שהשימוש בחריג הדחיפות בסיטואציות שאין בהן משהו בלתי צפוי הוא חריגה מסמכות?

גור בליי: יכול להיות שמישהו יבוא ויגיד שקנס שהוא קיבל מכוח הדבר הזה הוא קנס שלא בסמכות כי לא הייתה סמכות להשתמש פה בחריג הדחיפות.

מיכל גולדברג: ודאי שאין כאן חריגה מסמכות.

מיכל גולדברג: אנחנו נמצאים פה באירוע שהוא אירוע דינאמי.

מיכל גולדברג: היה עדיף אם ההחלטות היו מתקבלות מראש ולא היה צורך להשתמש בחריג הדחיפות, אבל לפעמים אין מנוס והסיטואציה מחייבת שימוש בחריג הדחיפות.

מיכל גולדברג: ודאי שאין כאן ענין של חוסר סמכות.

גור בליי: כל קבצי התקנות שהוועדה תדון בהם היום השתמשו בחריג הדחיפות.

גור בליי: זה חריג שהיה אמור להיות יוצא דופן.

גור בליי: הכנסת קבעה שזה היוצא דופן.

גור בליי: השאלה אם הדבר הזה עולה בקנה אחד עם הכוונה של המחוקק.

גור בליי: אני חושב שלא.

מיכל גולדברג: אין פה עניין של יוצא דופן.

מיכל גולדברג: המבחן הוא מבחן הדחיפות.

גור בליי: יש דחיפות אובייקטיבית.

מיכל גולדברג: זה התקיים לגבי חלק מהסטים של התקנות שמוגשים היום לאישור הכנסת.

שי סומך: יש כאן החלטות שיש להן השפעה מאוד גדולה על הציבור, לכן היה רצון לעשות שימוש בבסיס הנתונים הכי מעודכן.

שי סומך: כרגע יש אי ודאות לגבי נתוני התחלואה.

גור בליי: האם בשביל להשתמש בבסיס הנתונים המעודכן הכוונה שלכם היא תמיד להשתמש בחריג הדחיפות?

גור בליי: זה תמיד נכון שהנתונים יהיו יותר מעודכנים אם אתה עושה את זה שעה לפני שהסגר אמור להתמשך.

גור בליי: תמיד הכי מעודכן זה דקה לפני.

שי סומך: זה לא מה שאמרתי.

שי סומך: ההחלטות הספציפיות שהיו בשבוע שעבר היו החלטות שיש להן משמעות רבה מאוד.

שי סומך: אנחנו תמיד מבקשים מהם להשתדל לקבל את ההחלטות מבעוד מועד, אבל בשבוע שעבר זה לא הסתדר.

עמית הלוי: הפתיחה זה לא דבר שנעשה כל יום בשבועיים-שלושה האחרונים.

עמית הלוי: יש לה משמעות דרמטית על חיי אדם.

גור בליי: טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 25), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 9, 12, 12ה, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן –החוק) (ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת/ולאחר שהתקיים האמור בסעיף

תקנות אלה: בתקנה 9(ב) לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש

תקנות אלה: התקנות העיקריות), בסופה יבוא "ולעניין שטח המקום, שטח המקום יחושב

תקנות אלה: בתקנה 13(א) לתקנות העיקריות -

במקום פסקה  יבוא: "(2) המפעיל מקום ציבורי או עסקי ששטחו כמפורט להלן, בעצמו או באמצעות אחר, בדרך של פתיחתו לציבור בניגוד לתקנה 7:

במקום פסקה  יבוא: שטח המקום עולה על 100 מ"ר ולא עולה על 500 מ"ר;

12 יבוא: "(12ב) מפעיל מקום ציבורי או עסקי שקיים בו אירוע אסור או שקיים בו אירוע מוגבל, בניגוד לתקנה 11(א)(ג) והאירוע התקיים –

12 יבוא: במבנה;"

במקום פסקה  יבוא: "(12ג) מחזיק מקום שאינו מקום ציבורי או עסקי שקיים בו אירוע אסור, או שקיים בו אירוע מוגבל במספר משתתפים העולה על מספר המשתתפים

כמפורט להלן: אירוע אסור בשטח פתוח או אירוע מוגבל בשטח פתוח שבו מספר המשתתפים עולה על המספר האמור בתקנה 11א(ב) לשטח פתוח;

כמפורט להלן: על המספר האמור בתקנה 11א(ב) למבנה";

כמפורט להלן: לחוק העונשין, לפי הנמוך מביניהם.

כמפורט להלן: "

במקום פרט  יבוא: "(2) 13(א)(2)(א) 5,000 (2א) 13(א)(2)(ב) 7,500 (2ב) 13(א)(2)(ג) 10,000"

ו- יבוא: "(12ב) 13(א)(12ב)(א) 5,000 (12ב1) 13(א)(12ב)(ב) 10,000 (12ג) 13(א)(12ג)(א) 5,000 (12ג1) 13(א)(12ג)(ב) 10,000"

לילך וגנר: התיקון לחוק המסגרת איפשר דירוג של הקנסות.

לילך וגנר: עשינו חשיבה יחד עם המשרדים הרלוונטיים בהקשר של עסקים, כדי להגיע לדירוג שעולה בקנה אחד עם התכלית של הטלת הקנס.

לילך וגנר: אחרי הרבה דיונים הגענו למסקנה שזה לא נכון ללכת בדרך של מספר העובדים, שזאת הדרך שקבועה היום בחוק המסגרת לגבי אזור מוגבל, אלא יותר נכון לקבוע את המדרג על פי הגודל הפיזי של העסק.

לילך וגנר: הנושא של השטח הוא איזה שהוא כלל שרירותי, אבל הוא כלל שגם עושה שכל וגם אכיף.

לילך וגנר: כדי להקל על האכיפה, ביקשנו שייקבע בשלט, שממילא צריך להתקין בעסק לפי התקנות, הגודל של העסק.

עמית הלוי: מה לגבי אירועים?

לילך וגנר: חיפשנו קריטריון שיעשה צדק מבחינת החומרה הבריאותית בקיום האירוע ומבחינת זה שניתן יהיה לאכוף אותו.

לילך וגנר: בוועדה עלתה ההצעה של מספר המשתתפים.

לילך וגנר: מספר הוא אלמנט בעייתי, כי לשוטר או לפקח שמגיע למקום קשה מאוד לספור את האנשים, בטח לא ברזולוציות של 50,100 אנשים, לכן הקריטריון שמצאנו הוא ההבחנה בין אירוע במבנה לעומת אירוע בשטח פתוח.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 26), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 12ה, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן –החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

ניצן רוזנברג: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)

ניצן רוזנברג: תקנה 2 – בטלה.

ניצן רוזנברג: בתקנת משנה (א), במקום "עד 20 אנשים בשטח פתוח ועד 10 אנשים במבנה, ואם מקום ההתקהלות כולל גם מבנה וגם שטח פתוח – עד 20 אנשים" יבוא "עד 10 אנשים בשטח פתוח ועד 5 אנשים במבנה, ואם מקום ההתקהלות כולל גם מבנה וגם שטח פתוח – עד 10 אנשים";

משנה יבוא: "(א1) על אף האמור בתקנת משנה (א), לעניין חתונה, ברית והלוויה, התקהלות מותרת" – עד 20 אנשים בשטח פתוח ועד 10 אנשים במבנה, ואם מקום ההתקהלות כולל גם מבנה וגם שטח פתוח – עד 20 אנשים.

משנה יבוא: "

העיקריות יבוא: "שיעור נהיגה מעשי 6א.

העיקריות יבוא: שיעור נהיגה מעשי יתקיים בהתאם לאמור בתקנה 6."

העיקריות יבוא: בפסקה (7) –

העיקריות יבוא: בפסקה (7ב)";

העיקריות יבוא: משותפים" יבוא "ובלבד שמטרת השהייה במקום אינה נופש או בילוי ושלא יפעלו מיתקנים משותפים";

העיקריות יבוא: "(7ב) מתחם אירוח שמופעלות בו 6 יחידות אירוח לכל היותר; בפסקה זו – "יחידת אירוח" – יחידה נפרדת במתחם אירוח המשמשת לאירוח ולנופש וכוללת חדר אחד לפחות, ובו מיטה, חדר רחצה ושירותים; "מתחם אירוח" – מקום אירוח הכולל יחידת אירוח אחת או יותר, בלא כניסה משותפת או חללים משותפים ליחידות";

אחרי פסקה  יבוא: "(17) בית אוכל – בדרך של מכירה לצריכה מחוץ לבית האוכל, ובכל לזה איסוף עצמי (Take Away); (18) מקום למתן טיפול שאינו רפואי, בגוף האדם, ובכלל זה מספרה ומקום למתן טיפולי יופי וקוסמטיקה; (19) שמורת טבע וגן לאומי כהגדרתם בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998 או שטח פתוח באתר עתיקות כהגדרתו בחוק האמור, או שטח פתוח באתר מורשת, ובלבד שהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי הוא אתר מורשת הנתמך בידי משרד התרבות והספורט וכן פארק או שטח פתוח בעל אופי דומה למקומות האמורים המשמש לתיירות, ובלבד שלא תופעל אטרקציה תיירותית במקומות המפורטים בפסקה זו; יש איזו סיבה שזה רק משהו שהוא באישור ממשלתי?

מיכל גולדברג: כל החלק הראשון מתייחס לאתרים של המדינה, אם זה שמורת טבע, גן לאומי, אתר מורשת.

מיכל גולדברג: לזה נוסף פארק או שטח פתוח בעל אופי דומה.

גור בליי: אפשר להוריד את העניין של הנתמך.

עמית הלוי: אפשר לאגד עכשיו את הנוסח?

מיכל גולדברג: זה יכול רק להקשות על אתרי מורשת, כי אותם אתרי מורשת נתמכים נכנסים אוטומטית לפה.

מיכל גולדברג: לגבי האחרים צריך לראות שהם עומדים בקריטריונים.

שי סומך: התיקון הזה לא ישנה את המהות.

שי סומך: המהות הזאת תישאר אותו דבר גם אם התוספת הזאת תישאר וגם אם היא תימחק.

איתן גינזבורג: אם יש אתר מורשת שלא נתמך והוא אתר פתוח, הוא יכול להיפתח?

איתן גינזבורג: כן.

איתן גינזבורג: אני תוהה למה חייבים להתעקש על המילים "ובלבד שמנכ"ל משרד התרבות והספורט אישר שהוא נתמך".

איתן גינזבורג: כולכם מסכימים שצריך להוריד את זה בפעם הבאה, אז למה לא עכשיו?

שי סומך: הסמכות של הוועדה היא לאשר, או לאשר באופן חלקי, לא לשנות.

איתן גינזבורג: אנחנו לא משנים.

איתן גינזבורג: אנחנו יכולים להוריד כמה מילים.

גור בליי: הוועדה יכולה לא לאשר את הרכיב הזה, אבל זה נתון לשיקול דעתה.

מיכל גולדברג: זה רק עניין של נוסח.

מיכל גולדברג: הוספנו את כל התוספת הזאת, כדי שיהיה ברור למה הכוונה באתר מורשת.

מיכל גולדברג: זה כמו שאנחנו כותבים שמורת טבע וגן לאומי כהגדרתם בחוק גנים לאומיים.

גור בליי: את אומרת שאין דבר כזה אתר מורשת שהוא לא נתמך?

איתן גינזבורג: יש אתרי מורשת שלא נתמכים.

מיכל גולדברג: אבל המשרד הממשלתי הרלוונטי לא מגדיר אותם כאתרי מורשת.

איתן גינזבורג: לא נכון.

איתן גינזבורג: יש אתרי מורשת שלא נתמכים וצריך להחריג.

איתן גינזבורג: אם יש אתר מורשת שהוא פתוח, צריך לאפשר לו.

גור בליי: מה לגבי אתר החרמון?

מיכל גולדברג: אתר החרמון לא נכנס בגדר העניין הזה, כיוון שמדובר שם באטרקציה תיירותית.

גור בליי: אתר החרמון הוא גם גן לאומי, לא?

מיכל גולדברג: החלק שהוא גן לאומי יכול להיפתח.

איתן גינזבורג: יש אתרי מורשת לאומיים שהוגדרו על ידי ממשלת ישראל.

איתן גינזבורג: אנחנו לא יודעים אם כולם נתמכים.

עמית הלוי: חוץ מאתרי המורשת שנתמכים על ידי משרד התרבות והספורט, יש אתרי מורשת שנתמכים על ידי משרד ירושלים ומורשת.

עמית הלוי: הייתי מוריד את המילים "הנתמך בידי משרד התרבות והספורט".

איתן גינזבורג: ההגדרה כמו שמופיעה פה היא הגדרה מכשילה.

שי סומך: ההגדרה היא הכי רחבה שאפשר.

עמית הלוי: הוא אומר שהיא מצמצמת, בגלל שנדרש אישור המנכ"ל.

שי סומך: בסייפה נאמר שזה גם פארק או שטח פתוח בעל אופי דומה למקומות האמורים.

איתן גינזבורג: למה אתה מתעקש על אישור המנכ"ל?

עמית הלוי: תבדקו את זה.

ניצן רוזנברג: (20) ספרייה בדרך של השאלת ספרים בלבד; (21) מקום להשכרת ציוד צלילה וספורט ימי בדרך של השכרת ציוד בלבד.

עמית הלוי: האם יש אתרי מורשת בארץ שלא נתמכים על ידי משרד התרבות והספורט או המשרד לירושלים ומורשת?

עמית הלוי: האם יש עוד קבוצה כזאת?

הדס פרבר: אתרי המורשת שהם תחת המועצה לשימור אתרים או תחת גופים ציבוריים, הם אתרים מוסדרים, מפוקחים, כאלה שמשומרים לפי כללי שימור בינלאומיים.

הדס פרבר: אלה האתרים שאנחנו רוצים שיהיו פתוחים לציבור.

הדס פרבר: כל האחרים יכולים להיכנס בסייפה של הסעיף.

איתן גינזבורג: האם את מתנגדת להסרת המילים "ובלבד שהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי הוא אתר מורשת הנתמך בידי משרד התרבות והספורט"?

הדס פרבר: מי שמתנגד, למיטב הבנתי, זה משרד הבריאות, לא אנחנו.

הדס פרבר: משרד הבריאות רוצה שהאתרים שנפתחים יהיו אתרים תחת פיקוח כלשהו.

הדס פרבר: מכאן הדרישה.

הדס פרבר: זה בסדר גמור, מבחינתי, שייפתחו אתרים נוספים שהם לא אתרים שנתמכים על ידנו.

מיכל גולדברג: האפשרות לפתוח הייתה לאותם מקומות מפוקחים.

מיכל גולדברג: אותם אתרי מורשת מפוקחים שהם בשטח פתוח יכולים להיפתח באופן אוטומטי.

מיכל גולדברג: גם מקומות דומים יכולים להיפתח, רק יכולה להישאל השאלה: האם הם דומים או לא דומים.

מיכל גולדברג: המחיקה של הסייפה הזאת רק תפגע באותם מקומות מפוקחים.

איתן גינזבורג: "בעלי אופי דומה למקומות האמורים" זה לא רק אתרי מורשת, זה גם גנים לאומיים, זה גם אתרים לאומיים להנצחה.

איתן גינזבורג: זה לא מעלה ולא מוריד אם אני מוריד את הסיפור של המנכ"ל של משרד התרבות והספורט.

מיכל גולדברג: אני סבורה שכן.

איתן גינזבורג: אתר מורשת בשטח פתוח יכול להיפתח, אתר מורשת במבנה לא יכול להיפתח.

איתן גינזבורג: זה נורא ברור.

עמית הלוי: תשקלו את זה עד להצבעה.

בסופה יבוא: "(9) מתחום אירוח כאמור בתקנה 7(7ב) –

בסופה יבוא: לא יופעלו מיתקנים משותפים, ובכלל זה חדר אוכל, בריכת

בסופה יבוא: (10) מקום למתן טיפול שאינו רפואי בגוף האדם, ובכלל זה מספרה ומקום למתן טיפולי יופי וקוסמטיקה כאמור בתקנה 7(18) –

בסופה יבוא: בטיפול רפואה משלימה המתבצעת תוך מגע בגוף המטופל –

בסופה יבוא: או את מיטת הטיפול אשר היו בשימוש, וכן יחליף מגבות וחלוקים, בין לקוח ללקוח;

בסופה יבוא: המטפל מסכה ומגן פנים.

בסופה יבוא: "

בסופה יבוא: בתקנת משנה (א), במקום "העולה על 10" יבוא "העולה על 5";

בסופה יבוא: ברישה, במקום "לשם קיום תפילות בלבד בהתאם להוראות אלה;" יבוא "לשם קיום תפילות או טקס ברית, בר מצווה או בת מצווה בלבד, בלא הגשת מזון ובהתאם להוראות אלה;";

בסופה יבוא: במבנה" יבוא "לא יעלה על המספר האמור בתקנה 4(א) או (א1), לפי העניין".

רות וסרמן לנדה: למה אי אפשר להוסיף את הטקסים המקבילים בדתות אחרות?

גאל אזריאל: זאת הייתה הכוונה.

מיכל גולדברג: חתונה לא הכנסנו לפה, אם שמתם לב.

מיכל גולדברג: חתונה אי אפשר לקיים בבית תפילה.

איתן גינזבורג: מה לגבי טקסים דתיים אחרים שהם לא חתונה?

רות וסרמן לנדה: אני חושבת שצריך להכניס את זה מפאת השוויון.

מיכל גולדברג: אפשר להוסיף.

גור בליי: ככה אתם מפרשים את זה?

גאל אזריאל: ככה נפרש.

מיכל גולדברג: הבהרנו בדיון הקודם שמבחינתנו זה אפשרי.

גור בליי: למה להשאיר את המגבלה של חמישה אנשים בשטח סגור כשאנחנו לא בסגר?

מיכל גולדברג: היו תקופות שמגבלת התקהלות במבנה הייתה יותר חריפה.

גור בליי: בתקופות של סגר.

מיכל גולדברג: לאו דווקא.

מיכל גולדברג: להתקהלות יש חלק משמעותי.

עמית הלוי: מה לגבי מקומות עבודה?

מיכל גולדברג: אותה מגבלת התקהלות – חמש ועשר.

מיכל גולדברג: אנשים יכולים להגיע למקום העבודה, אבל בלי להתקהל.

עמית הלוי: מיכל, נא תרשמי לעצמך לפעם הבאה שאנחנו רוצים שאתרי תיירות כמו מיני ישראל וכמו גני חיות יהיו פתוחים, כמובן במגבלה של כמות הנכנסים.

איתן גינזבורג: כמות הנוכחים בכל רגע נתון.

גור בליי: בתקנה 11א לתקנות העיקריות –

גור בליי: בתקנת משנה (ב), אחרי "לא יארגן אדם ולא ישתף" יבוא "בטיול מאורגן, ובמקום "בתקנה 4(א)" יבוא בתקנה 4(א) או (א1), לפי העניין".

מיכל גולדברג: עד היום היה איסור על קיום טיול מאורגן.

מיכל גולדברג: עכשיו ניתן לקיים טיול מאורגן במגבלת ההתקהלות, דהיינו עד 10 אנשים בשטח פתוח.

ניצן רוזנברג: בתקנה 13(א) לתקנות העיקריות –

לפני פסקה  יבוא: "(10ה) המפעיל מתחום אירוח שפועלים בו מיתקנים משותפים בניגוד לתקנה 8א(9)(ב)".

לפני פסקה  יבוא: (12ג)" יבוא "לפי תקנה 13(א)(12ג)".

2021) בשעה 07: בתוספת השלישית לתקנות העיקריות –

לפני פרט  יבוא: "(10ה) 13(א)(10ה) 5,000"

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 7א(א)(1), ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), לאחר שהממשלה שוכנעה באמור בסעיף 7א(1) ו-(2) ושקלה את האמור בסעיף 7א(ב)(3) לחוק, ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3)

פרק א': בתקנות אלה – "ועדת השגות" – ועדת השגות לפי סעיף 7א(ה) לחוק; "ועדת חריגים" – ועדת חריגים לפי סעיף 7א(ג) לחוק; "תושב קבע" – מי שבידו אשרה ורישיון לישיבת קבע לפי חוק הכניסה לישראל; "תקנות הגבלת הפעילות" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות), התש"ף

פרק א': -2020;

פרק ב': לא יצא אדם מישראל, אלא אם כן מתקיים בו אחד מאלה –

פרק ב': הוא יוצא מישראל למקום מגורים קבוע מחוצה לה ובלבד שהציג

פרק ב': על הצגה כאמור;

פרק ב': לא ייכנס אדם לישראל אלא אם כן ועדת חריגים אישרה את כניסתו לישראל.

פרק ב': המפורטים להלן –

פרק ב': אחר התלוי בו;

פרק ב': לצורך סיוע לקרוב משפחה מדרגה ראשונה נמצא במצוקה,

פרק ב': לצורך הגעה להליך משפטי שאותו אדם צד לו, בעל מעמד בו, או נדרש להשתתף בו, ובתנאי שהשתתפותו מרחוק אינה מתאימה בנסיבות העניין;

פרק ב': לביטחון המדינה, באישור המנהל הכללי של משרד החוץ, משרד הביטחון, או משרד ראש הממשלה, לפי העניין;

פרק ב': השתתפות בתחרות, ומלווהו הנדרש לשם השתתפות בתחרות, ושהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי מדובר באדם כאמור, ובלבד שהוועדה השתכנעה שיציאתם מישראל חיונית;

פרק ב': (א) אזרח ישראל או תושב קבע שוועדת חריגים אישרה כי הוא מבקש

פרק ב': להלן רשאי להיכנס לישראל –

פרק ב': אחר התלוי בו;

פרק ב': ובכלל זה השתתפות בהלוויה של נפטר המובא לקבורה בישראל;

פרק ב': ושאין ביכולתו להסתייע באדם אחר הנמצא בישראל;

פרק ב': בו, או נדרש להשתתף בו, ובתנאי שהשתתפותו מרחוק אינה מתאימה בנסיבות העניין;

פרק ב': לצורך הומניטרי או צורך אישי מיוחד המחייב כניסה לישראל;

פרק ב': הנוגע לביטחון המדינה, באישור המנהל הכללי של משרד החוץ,

פרק ב': הוא יצא כדין מישראל, לפי המגבלות שחלו בעת שיצא, ומקום מגוריו הקבוע בישראל.

פרק ב': (ב)מי שאינו אזרח ישראל או תושב קבע רשאי להיכנס לישראל באישור ועדת חריגים, אם הוא מבקש להיכנס לצורך אחד מן המפורטים להלן,

המפורטים להלן: לצורך הומניטרי או צורך אישי מיוחד המחייב כניסה לישראל.

המפורטים להלן: המדינה, באישור המנהל הכללי של משרד החוץ, משרד הביטחון, או משרד ראש הממשלה, לפי העניין;

המפורטים להלן: השתתפות בתחרות, ומלווהו הנדרש לשם השתתפות בתחרות, ושהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי מדובר באדם כאמור, ובלבד שהוועדה השתכנעה שהגעתם לישראל חיונית;

המפורטים להלן: עלייתו; מה זה אומר "לא ניתן לדחות את עלייתו"?

מיכל גולדברג: אם אתה מתכנן לעלות לישראל ולא יכול לדחות את העלייה עוד קצת, אנחנו מעדיפים שהיא תידחה.

מיכל גולדברג: אם אי אפשר לדחות, תקבל אישור.

מיכל גולדברג: ועדת החריגים תצטרך לקבוע לזה קריטריונים.

גור בליי: (ג)

גור בליי: מי שאינו אזרח ישראל או תושב קבע והוא בן זוג של אזרח ישראל או תושב קבע או הורה לילד שהוא אזרח ישראל או תושב קבע רשאי להיכנס לישראל באישור ועדת חריגים ובהתקיים הסייגים המפורטים בתקנת משנה (א).

גור בליי: שיהיה זמין בשפה העברית, האנגלית והערבית באתרים של משרד ראש

גור בליי: לפנייה יצורפו אסמכתאות ואישורים להוכחת התקיימות תנאי או

גור בליי: (ב)

גור בליי: קישור לטופס המקוון יפורסם באתרים של משרד ראש הממשלה, משרד הבריאות, משרד החוץ, רשות האוכלוסין וההגירה.

גור בליי: (ג)

גור בליי: יפורסמו דרכי פנייה נוספות למי שאינו מסוגל למלא טופס מקוון, ובכלל זאת כתובת להגשת פנייה כאמור.

גור בליי: (ד)ועדת חריגים או ועדת השגות תוכל לדרוש ממגיש בקשה הצגת אישורים או מסמכים נוספים להוכחת האמור בפנייתו ולצורך הכרעה בפנייה.

עמית הלוי: האם יש קישור לוועדת חריגים ולוועדת השגות?

עמית הלוי: האם שני הטפסים האלה קיימים באתרים של משרד רוה"מ?

עמית הלוי: צריך להיות קישור לטופס מקוון של ועדת חריגים ולטופס של ועדת השגות.

גור בליי: האם גובשו אמות מידה שוויוניות?

גור בליי: כדאי מאוד לפרסם, בנוסף ללינק וטופס מקוון, גם מספרי טלפון, כי זה האמצעי החלופי.

גור בליי: אני לא בטוח שכתובת להגשת פנייה כאמור כל כך רלוונטית.

גור בליי: חייב להיות איזה מוקד טלפוני למי שרוצה לפנות.

גור בליי: את יודעת, מיכל, מה קורה עם זה?

מיכל גולדברג: נשמע סביר מאוד.

מיכל גולדברג: כדאי לבדוק את זה עם מי שמרכז את העניין.

פרק ג': תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ה בשבט התשפ"א (7 בפברואר 2021) בשעה 07:00.

פרק ג': (א) יראו במי שקיבל אישור יציאה לטיסה מחוץ לישראל לפי תקנה 2(17)(ב) לתקנות הגבלת הפעילות כמי שקיבל אישור מוועדת חריגים כמפורט בתקנה 4.

פרק ג': (ב)יראו במי שעומד בתנאים המפורטים בתקנה 2(17)(א) ו-(א1) לתקנות הגבלת הפעילות עד יום כ"ה בשבט התשפ"א (7 בפברואר 2021) בשעה 07:00 כמי שקיבל אישור מוועדת חריגים כמפורט בתקנה 2.

פרק ג': (ג)

פרק ג': יראו במי שקיבל אישור מוועדת החריגים לפי החלטת ממשלה 776 מיום 1 בפברואר 2021 על "הקמת ועדת חריגים למתן אישור לנוסע בכלי טיס לישראל מטעמים הומניטריים", כמי שקיבל אישור מוועדת חריגים כמפורט בתקנה 5.

גור בליי: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 5) (תיקון), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה של הממשלה לפי סעיף 22ג לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מכל מדינות העולם, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, ובאישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת לפי

הממשלה לאמור: בסעיף 4 להכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש

הממשלה לאמור: 5), התשפ"א-2021 במקום "כ"ה בשטח התשפ"א (7 בפברואר 2021)"

הממשלה לאמור: תחילתה של הכרזה זו ביום כ"ו בשבט התשפ"א (8 בפברואר 2021).

הממשלה לאמור: הבנו שצוואר הבקבוק המשמעותי בכניסה הוא העניין של הבידוד במלוניות.

הממשלה לאמור: האם לאור העובדה שמאתרים אחוזים הרבה יותר משמעותיים מהחולים כבר בבדיקה בנחיתה, אין מקום לשקול מחדש את המדיניות של הבידוד במלוניות ולשלוח את האנשים לבידוד בבתים?

מיכל גולדברג: זה נשקל בהארכה של ההכרזה.

מיכל גולדברג: בגלל הסיכון של הווריאנטים כן נדרש בידוד במלוניות.

מיכל גולדברג: גם לא כל החולים המאומתים, לצערנו, שומרים ומקפידים על בידוד.

מיכל גולדברג: למרות ששיעור החיוביים, כמו שציינת, בבדיקה הראשונה הוא גבוה יותר, עדיין יש לא מעט שלא מאתרים אותם בבדיקה הראשונה.

מיכל גולדברג: הדברים כל הזמן נשקלים, כל הזמן נבדקים, לאור ההתפתחויות והמשמעויות של הווריאנטים.

מיכל גולדברג: אם לא יהיה צורך ההכרזה תבוטל או לא תוארך.

גור בליי: הבידוד נספר ממועד ההגעה לארץ?

גור בליי: היום יש גם תנאי של בדיקה מוקדמת, שאתה מראה תוצאת בדיקה מחו"ל.

מיכל גולדברג: הבדיקה שביצעת ב-72 השעות האחרונות לא נחשבת לצורך קיצור הבידוד.

גור בליי: האם שקלתם להתחשב בזה באיזו שהיא צורה?

מיכל גולדברג: להיפך.

מיכל גולדברג: אנחנו מתכננים להביא לוועדה סט נוסף של תקנות בנוגע לחובת בדיקה שתתחייב, בנוסף לבדיקה שמבוצעת 72 שעות לפני העלייה למטוס, עם הנחיתה בישראל.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 27), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 12, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק) מתקינה הממשלה

תקנות אלה: בתקנה 7 לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות), התש"ף-2020, בפסקה (1), בסופה יבוא "ובלבד שמקום כאמור לא יציע למכירה ולא ימכור מוצרים

אלה: אופניים וציוד לאופניים;

אלה: צעיף, כפפות וכיוצא בהם;

אלה: ספרים;

אלה: ציוד מחנאות;

אלה: רהיטים ואביזרי נוי לבית;

אלה: תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ט בשבט התשפ"א (8 בפברואר 2021) בשעה 19:00.

עמית הלוי: בתי המרקחת שפנו אלינו במהלך היום טוענים שזה קו אדום מבחינתם, מבחינת היכולת להחזיק בית מרקחת, מבחינת רווחיות וכו'.

עמית הלוי: האם אתם מתעקשים על סעיף (ג)?

מיכל גולדברג: התיקון הזה הוא בהתאם לפסיקה של בג"ץ.

עמית הלוי: למה בשמים לא היו עד עכשיו?

עמית הלוי: יש טענה שאומרת שבתי מרקחת לא יכולים להיות רווחיים אם אתה מוריד מהם את ענף הבשמים.

איתן גינזבורג: זה לא רק עניין של רווחיות.

איתן גינזבורג: מה צריך לעשות אותו סופר פארם או בית מרקחת?

איתן גינזבורג: הוא צריך להסתיר את הבשמים?

איתן גינזבורג: איך אמור להתבצע הדבר הזה?

איתן גינזבורג: תתחילו לבדוק עכשיו אם כל מוצר הוא חיוני או לא חיוני?

שי סומך: אנחנו הגנו על המצב המשפטי הנוכחי.

איתן גינזבורג: מי שקובע פה את הרשימה זה אתם.

שי סומך: זה התקנות של משרד הבריאות.

שי סומך: הממשלה הייתה צריכה למנוע מאותן חנויות למכור מוצרים לא חיוניים.

שי סומך: בושם הוא לא מוצר חיוני, לכן הוא הוחרג מהמוצרים שניתן למכור.

עמית הלוי: בתי המרקחת מבקשים לאשר להם למכור בשמים.

שלמון: מעדכנים אותי מממשל זמין שהלינק עלה והוא מופיע במשרד לשיתוף פעולה אזורי.

שלמון: אנחנו מבקשים שגם שאר משרדי הממשלה הנוגעים בדבר יכניסו אותו לעמוד הבית באתרים שלהם.

עמית הלוי: נמצא גם לינק לוועדת השגות?

שלמון: רק לוועדת החריגים.

איתן גינזבורג: עם כל הכבוד לאדוני, אם תלך עכשיו ברחוב ותשאל אזרח ממוצע איפה הקישור לנסיעה לחו"ל, נראה לי שהאתר האחרון שהוא ינקוב בו זה המשרד לשיתוף פעולה אזורי.

שלמון: לכן אמרתי שנעלה את זה לכל המשרדים הנוגעים בדבר.

שלמון: ההחלטה שזה יהיה המשרד לשיתוף פעולה אזורי זו החלטה של הממשלה, לא שלנו.

שלמון: אמרתי שנכון שבכל משרד רלוונטי אחר, אם זה פנים, חוץ, בריאות, נכון שיופיע הלינק.

איתן גינזבורג: אני מציע שזה יופיע גם ברשות שדות התעופה.

שלמון: בהחלט.

עמית הלוי: תעבדו כבר על הלינק לוועדת השגות, כדי שלפחות יהיה נגיש.

איתן גינזבורג: איפור זה משהו חיוני?

שי סומך: אמרנו לבית המשפט שיהיה קושי לעשות רשימה מדויקת.

שי סומך: זו לא רשימה לגמרי מדויקת.

שי סומך: כדי שתהיה רשימה מדויקת היה צריך לעשות עבודת מטה הרבה יותר ארוכה.

שי סומך: זה לא התאפשר לנו.

שי סומך: בהחלט יכול להיות שיש מוצר חיוני שלא נכלל ברשימה.

איתן גינזבורג: הרשימה פה נראית לי הגיונית, כי ספרים, ציוד מחנאות, רהיטים ותכשיטים הם דברים שמוכרים בחנויות ייעודיות.

איתן גינזבורג: תסבירו לי מה ההבדל בין בושם לבין איפור.

איתן גינזבורג: מדוע איפור אפשר למכור בסופר פארם ובבית המרקחת, ובושם לא? זה לא סביר.

איתן גינזבורג: אני מציע להסיר את המילה "בשמים".

גור בליי: האם יש חנויות ייעודיות שנפגעות מבחינת השוויון?

מיכל גולדברג: בית מרקחת לא אמור למכור בשמים.

איתן גינזבורג: זה לא נכון מה שאת אומרת.

איתן גינזבורג: בית מרקחת יכול למכור עוד הרבה דברים שהוא לא מחויב באישור אגף הרוקחות.

מיכל גולדברג: העתירה הייתה על מקומות.

מיכל גולדברג: חנויות שמוכרות מזון מוכרות עוד הרבה דברים אחרים.

עמית הלוי: תבחיני בין דברים אחרים שנמכרים בדרך קבע בחנויות אחרות וממילא נוצרת איזו שהיא אפליה אם אנחנו מאפשרים למכור אותם כמוצרי לוואי, לבין בשמים שלמיטב היכרותי כאזרח נמכרים רק בפארמים.

שי סומך: יש רשתות שמוכרות בשמים.

איתן גינזבורג: אז הן לא ייפתחו.

מיכל גולדברג: ואז יש פה את אותה אפליה.

אמיר ניצן: אנחנו מוכרים בשמים לפי החוק.

אמיר ניצן: פקודת הרוקחים מגדירה תמרוקים שכוללים בשמים.

אמיר ניצן: בתקנות פתיחת בתי מרקחת מגדירים את הקטגוריה של תמרוקים.

אמיר ניצן: להבדיל מעסקים אחרים, המוצרים שלנו הם מוצרים מוגבלים.

אמיר ניצן: איננו יכולים למכור ספרים, איננו יכולים למכור תחפושות, ואיננו יכולים למכור פריטים אחרים.

אמיר ניצן: בשמים הם תמרוקים, ואנחנו מוכרים אותם בהתאם לחוקי מדינת ישראל.

אמיר ניצן: הבושם הוא חלק מהמוצרים שנמכרים בבית המרקחת על פי חוקי המדינה.

אמיר ניצן: אף פעם אף אחד לא העלה על דעתו למנוע מאיתנו למכור בושם.

אמיר ניצן: זאת קטגוריה משמעותית בבית המרקחת, כי ברור לכל היושבים סביב השולחן שמתרופות לא ניתן להרוויח כסף.

אמיר ניצן: אנחנו לא מבינים מה זה קשור לקורונה.

אמיר ניצן: אין פה שום אפליה, כי אנחנו מוכרים על פי ההגדרות של מדינת ישראל.

אמיר ניצן: אנחנו לא יכולים להחליט שאנחנו רוצים למכור ספרים.

אמיר ניצן: אנחנו עושים את הכל בהתאם לחוק.

אמיר ניצן: אנחנו עסקים קטנים שעובדים לאורך כל הקורונה.

אמיר ניצן: עכשיו מישהו החליט שהוא רוצה לקחת לנו את הקטגוריה הזאת שאנחנו מתפרנסים ממנה בדין.

עמית הלוי: העניין הוא לא אם אתם מוכרים על פי חוק או לא, העניין הוא החיוניות.

עמית הלוי: מה שנעשה כאן זה צמצום הדברים שלא מוגדרים כחיוניים בחנויות שמוכרות מוצרים חיוניים.

אמיר ניצן: אנחנו עסק חיוני שאף אחד לא מסבסד אותו.

אמיר ניצן: אנחנו נותנים שירות חיוני לציבור בזכות זה שאנחנו מוכרים מוצרים שמותרים לנו למכירה.

אמיר ניצן: אם לא נוכל למכור את המוצרים האלה, המשמעות היא שמישהו גם יוכל לבוא ולומר: אוקי, גם לא צריך שירות תרופתי.

אמיר ניצן: מישהו היה מעלה על הדעת להגיד למאפיה: אתה מהיום מייצר רק לחם שחור ולא לחם לבן?

אמיר ניצן: מה תגיד המאפיה?

אמיר ניצן: אני לא יכולה להתקיים אם אני לא יכולה לייצר את הליינים הנוספים שלי.

אמיר ניצן: זה חלק מהפעילות של בית מרקחת.

אמיר ניצן: כל מי שהוא לא בית מרקחת ומוכר את כל התכשירים האלה, את כל התמרוקים למיניהם, עושה מה שהוא רוצה, רישיון העסק שלו לא מותנה בדבר.

אמיר ניצן: כדי שיהיה לנו רישיון עסק לבית מרקחת, המדינה אומרת לנו איזה פריטים מותרים לנו למכירה.

עמית הלוי: יש פה שיקול דעת עד כמה לצמצם את הדברים הלא חיוניים.

עמית הלוי: זיו איילון, מנכ"ל גן החיות התנ"כי, בקשה.

זיו איילון: במהלך הסגר הקודם הופענו בוועדת הכספים ובכל מקום אפשרי כדי שיכניסו אותנו לתקנות וישוו אותנו לפארקים ולשמורות הטבע, ובאמת בשלהי הסגר האחרון הופענו ביחד איתם באותה שורה.

זיו איילון: הפעם, משום מה, שמם של שבעת גני החיות נשמט ולא מופיע.

זיו איילון: גני החיות והספארי אמורים להיות בדיוק באותה שורה.

זיו איילון: אני מבקש שיחזירו אותנו כדי שנוכל לפתוח.

זיו איילון: היינו אמורים לפתוח כבר היום, אבל השהינו את זה כדי לא לעשות דברים על דעת עצמנו.

זיו איילון: אני לא רואה סיבה למה הושמטנו מהרשימה אחרי שאושרנו ונכנסנו לתקנה.

עמית הלוי: אמרה קודם מיכל, נציגת משרד הבריאות, שבמקומות שיש בהם היבט תיירותי יש פוטנציאל התקהלותי יותר גדול.

עמית הלוי: הציע חבר הכנסת גינזבורג לפתוח אותם בכפוף לסגירת המרכיבים הסגורים ולסגירת האלמנטים התיירותיים.

עמית הלוי: כיוון שבמסגרת הדיון כאן אנחנו לא יכולים לשנות את תקנות הממשלה, ביקשנו שהדבר הזה יילקח בחשבון.

עמית הלוי: מיכל, תחשבו על זה.

עמית הלוי: גן החיות התנ"כי הוא פארק לכל דבר ועניין.

זיו איילון: הביתנים שאליהם נכנסים בצפיפות סגורים, אנחנו לא הולכים לפתוח אותם לקהל.

זיו איילון: אנחנו מתנהלים על פי התו הסגול.

זיו איילון: יש לנו הרבה מאוד עובדים שמוודאים שההתנהלות של הקהל היא על פי כללי התו הסגול.

עמית הלוי: מיכל, אני חושב שצריך לשקול את זה.

עמית הלוי: גן החיות התנ"כי בירושלים הוא שמורה.

זיו איילון: כל גני החיות.

זיו איילון: אנחנו ניזונים אך ורק מכניסת המבקרים.

זיו איילון: בלי זה אנחנו נופלים על כתפי המדינה - וחבל.

עמית הלוי: את חוששת מהתור בקופה?

מיכל גולדברג: כן, מההתקהלויות.

עמית הלוי: איך אתה פותר את בעיית התור בקופה?

זיו איילון: כל הקנייה היא באינטרנט.

זיו איילון: אין כמעט קופות.

זיו איילון: גם התור שלנו מחוץ לכותלי הגן מסודר עם מרחק של שני מטר.

זיו איילון: הדברים האלה מסודרים היטב.

זיו איילון: אנחנו משקיעים הרבה בכוח אדם כדי לטפל בקהל.

עמית הלוי: המקומות הגדולים האלה, אם זה הספארי, או גן החיות הירושלמי, לא שונים מנחל מכמש או כל מקום אחר מבחינת הגודל והיכולת להסתובב בצורה מרווחת.

איתן גינזבורג: בתוך הסופר פארם הצפיפות הרבה יותר גדולה.

עמית הלוי: אבל זה חיוני.

עמית הלוי: אנחנו לא יכולים כרגע, זיו, לשנות את התקנות.

עמית הלוי: אנחנו יכולים לבקש להוסיף את זה.

עמית הלוי: אני מבקש שתשקלו את זה בחיוב.

גור בליי: במסלולי טיול יש צווארי בקבוק - עלייה, מפל, יתדות.

גור בליי: שם יכול להיווצר עומס.

גור בליי: מקום כמו גן חיות או ספארי הוא מקום מאוד גדול שאתה יכול לפקח.

קרן חן סופר: לגבי תיקון 25 שדיברתם עליו, לגבי הנושא של השלט, עד היום הוא היה כזה שהגדיר את מספר השוהים בחנות.

קרן חן סופר: נדרש עכשיו לשנות את השלט כך שהוא יגדיר גם את שטח המקום.

קרן חן סופר: התקנה הזאת נכנסה לתוקף הבוקר כשהיא טומנת בחובה גם סנקציה.

קרן חן סופר: אנחנו לא מבינים איך לא ניתן זמן היערכות לדבר הזה.

קרן חן סופר: אני מבינה שיש בעיה עם לשנות תקנה.

קרן חן סופר: לכל הפחות שתצא איזו שהיא קריאה לגבי מדיניות אכיפה, לגבי טווח זמן של 72 שעות שאפשר יהיה להיערך לדבר הזה.

גור בליי: למיטב הבנתי, ותקנו אותי אם טועה, העבירה כרגע היא עדיין עבירה שמדברת על מספר השוהים המותר.

קרן חן סופר: אני מסכימה, גור, אבל לא הייתי רוצה להיכנס לשאלות פרשניות.

גור בליי: סעיף 13 לא מציב את זה כרגע כעבירה.

גור בליי: אי אפשר לתת קנס למי שלא כתב בשלט את שטח המקום.

גאל אזריאל: נכון, אין עבירה פלילית בעניין הזה.

גאל אזריאל: השלט יכול להיות גם נייר.

גור בליי: כרגע אין קנס.

גור בליי: אסור היום לתת על זה קנס.

קרן חן סופר: האמירה הזאת מצוינת.

קרן חן סופר: התקנות של הידוק ההגבלות התפוגגו ולא כל כך הצלחנו להבין מה המשמעות בנוגע להגבלת פעילות במקומות עבודה.

קרן חן סופר: האם מעסיק יכול להביא עד 10 עובדים או עד 50%?

קרן חן סופר: נורא קשה להתחקות אחרי התקנות התקפות היום.

גאל אזריאל: נראה לי שחזרנו על ההגדרה הקודמת.

קרן חן סופר: מה ההגדרה נכון להיום?

קרן חן סופר: זה חל על כל מעסיק?

מיכל גולדברג: המצב חזר למצב כפי שהיה לפני המגבלות.

מיכל גולדברג: במסגרת הידוק ההגבלות היה איסור על שהייה של עובד במקום עבודה, למעט עובדים חיוניים וחריגים שפורטו בתקנות.

מיכל גולדברג: החריג הזה בוטל ובעצם חזרו ההוראות המקוריות שמחייבות מעסיקים בהוראות שונות.

קרן חן סופר: את ההוראות אני מכירה, רק לא ידעתי מה היא ההגדרה של מעסיק.

גאל אזריאל: מ-10 עובדים, כמו שהיה פעם.

עמית הלוי: מה הכוונה "כמו שהיה פעם"?

מיכל גולדברג: מ-10 עובדים חלות ההוראות שהיו בעבר.

עמית הלוי: ומה עד 10 עובדים?

מיכל גולדברג: עד 10 עובדים חלות הוראות מצומצמות יותר.

מיכל גולדברג: מ-10 עובדים חלות ההוראות של תקנה 3 שמסדירות שהיית עובדים במקום עבודה.

קרן חן סופר: הערה שלישית שלי היא לגבי תיקון 27, לגבי מוצרים שסופרים לא יכולים למכור כי הם נחשבים ללא חיוניים.

קרן חן סופר: אגב, אני מצטרפת לאמירה לגבי בשמים.

קרן חן סופר: בג"ץ, להבנתי, לא קבע מה הוא אותו מתווה, הוא השאיר את זה לשיקול דעת, והוא לא מנע את אותה רשימת מוצרים.

קרן חן סופר: אנחנו נברך על ההשמטה של הבשמים.

קרן חן סופר: הארכה שניתנה לגבי רשימת המוצרים היא עד ה-8 בפברואר, שזה מחר, בשעה 19:00.

קרן חן סופר: המשמעות של זה היא שמנהל סניף או מנהל בכיר צריך לעבור על כל המוצרים ולאפיין מה עונה על הרשימה ומה לא.

קרן חן סופר: לאחר מכן הוא צריך לתדרך את העובדים ולכסות את המוצרים, כשחלק מהמוצרים עוברים דרך יריעות פלסטיק, חלק דרך ברקודים.

קרן חן סופר: צריך, כמובן, גם להיערך לאופרציה הרחבה יותר של משלוחים, כי מה שלא ניתן למכירה פיזית אפשר יהיה לשלוח במשלוחים מרחוק.

קרן חן סופר: זה נכון שבג"ץ קבע שבעה ימים, אבל בג"ץ קבע שבעה ימים מה-2.2 כדי לתקן את התקנות, לא שמהרגע להרגע המגזר העסקי יעמוד דום ויבצע את התקנה הבלתי אפשרית הזאת.

קרן חן סופר: אנחנו מבקשים אורכה סבירה יותר בשביל ליישם את הדבר הזה.

קרן חן סופר: צריך לזכור שמדובר בעשרות אלפי פריטים בכל סופר.

שי סומך: 48 שעות זה הרבה מאוד זמן היערכות.

עמית הלוי: ממתי?

עמית הלוי: מעכשיו שאנחנו מאשרים את זה?

שי סומך: התקנות הועברו אתמול לוועדת חוקה.

שי סומך: מהיום בבוקר יש יומיים שלמים שאפשר להיערך.

קרן חן סופר: זה לא יומיים שלמים.

קרן חן סופר: אנחנו אפילו לא תיווכנו את המידע.

קרן חן סופר: אנחנו מחכים למוצא פיכם כדי בכלל לתווך את המידע.

קרן חן סופר: צריך זמן כדי לעכל את הנתונים האלה, כדי להפיץ את זה.

קרן חן סופר: לא כולם חברים בלשכת המסחר.

קרן חן סופר: יש עסקים קטנים, יש מכולות רחוב שמוכרות את הדברים האלה.

קרן חן סופר: צריכה להיות שאלה של סבירות.

שי סומך: יש פסק דין שצריך ליישם.

שי סומך: ההליך התנהל במשך תקופה ארוכה.

שי סומך: החנויות טענו לפגיעה בהן במשך הסגר השני והשלישי.

עמית הלוי: אם אתה אומר לאנשים שעד מחר בערב הם צריכים להיות ערוכים לא למכור, זה מותיר להם 24 שעות מתוך ה-48, שזה מעט.

שי סומך: אפשר להסתיר את הדברים, אפשר לשים אותם במחסן.

שי סומך: יומיים זה הרבה מאוד זמן.

קרן חן סופר: אני לא מצליחה להבין את האמירה הזאת.

קרן חן סופר: עד לבג"ץ היה מותר למכור את המוצרים האלה.

קרן חן סופר: אנחנו מבינים שנוצרה אולי אפליה שצריך לתקן, אבל פעלנו בחסות המדינה.

קרן חן סופר: אנחנו עדיין מצפים לסבירות.

קרן חן סופר: יש סניפים ויש רשתות עם עשרות סניפים ועם עשרות אלפי פריטים.

קרן חן סופר: צריך לתת את הדעת לכל מוצר ומוצר.

עמית הלוי: נשקול את זה לפני הצבעה.

גור בליי: הוועדה מוסמכת לשנות את תקופת התוקף.

שי סומך: זה לא תקופת תוקף, זה מועד התחילה.

גור בליי: בעיני זה כן תקופת התוקף.

שי סומך: יש שבעה ימים.

שי סומך: בית המשפט נתן את פסק הדין שלו ביום שלישי.

שי סומך: הכניסה לתוקף תהיה ביום שני, שעה 19:00 בערב.

שי סומך: אני לא חושב שלוועדה יש סמכות לשנות את מועד התחילה.

עמית הלוי: נבדוק את זה.

גור בליי: תקופת תוקף זה התחלה של תוקף וסוף של תוקף.

עמית הלוי: נשמע לי הגיוני לתת עוד 24 שעות.

ניצן רוזנברג: שי, זה עוד לא נכנס לתוקף, זה עוד לא פורסם ברשומות.

איתן גינזבורג: התוקף הוא רק על הרשימה הזאת?

עמית הלוי: כן, על הרשימה שניתנה, על המוצרים הבלתי חיוניים בחנויות חיוניות.

עמית הלוי: מיטל פרי, התאחדות התעשיינים, בבקשה.

מיטל פרי: אנחנו מבקשים שלגבי היציאה מהארץ והכניסה אליה, מעבר לרשימה הסגורה, יהיה שיקול דעת לוועדה בנוגע למקרים המיוחדים.

מיטל פרי: אני לא מדברת על חברות רב-לאומיות, על חברות זרות של יצואנים, על טכנאים ישראלים שצריכים לצאת למחקר רפואי, אני מדברת על מקרים מאוד נקודתיים כמו תערוכות שהשקיעו בהן מאות אלפי שקלים.

מיטל פרי: אם נעזוב רגע את העניין הכלכלי, זה הפתח היחיד שלהם לייצר ביקושים ואיך שהוא לשרוד את היציאה מהמשבר.

עמית הלוי: מיכל וקסמן חילי, התאחדות התעשיינים, בבקשה.

מיכל וקסמן חילי: בהרבה מהתקנות לאורך התקופה הארוכה הזאת ראינו ניסיונות לאזן בין אינטרסים שונים.

מיכל וקסמן חילי: האינטרס של מניעת תחלואה והתפשטות הנגיף הוא מאוד ברור.

מיכל וקסמן חילי: מה שחסר פה זה התחשבות באינטרסים אחרים, ואני מדברת על התקנות בנושא ההגבלה של היציאה והכניסה לארץ.

מיכל וקסמן חילי: יש אינטרסים קיומיים, חיוניים למגזר העסקי, לכלכלה בכלל.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו לא מוצאים פה שום התייחסות לנושא של טורבינה שלא יכולה לפעול של חברת חשמל בכל מה שקשור למשק החלב, מזון, צרכים שתעשיינים מספקים לבתי חולים בכל הנושא הרפואי.

מיכל וקסמן חילי: אני מתייחסת לתקנה 5(ג) .

עמית הלוי: יש שם סעיף סל שכולל את המילה "אישי".

עמית הלוי: זה מאפשר לוועדת החריגים לאשר את כל הדברים האלה.

עמית הלוי: אני חושב שזה עונה להגדרה שלך.

עמית הלוי: בסעיף 6 כתוב כך: "לצורך הומניטרי או צורך אישי מיוחד המחייב כניסה לישראל".

עמית הלוי: אותו דבר גם לגבי היציאה.

עמית הלוי: סעיף 4(7) ו-5(6) מגדירים צורך אישי מיוחד.

עמית הלוי: האפשרות קיימת.

עמית הלוי: את לא רואה את זה כך?

מיכל וקסמן חילי: מהנוסח זה לא עולה.

מיכל וקסמן חילי: אין לי בעיה אם הדברים האלה נאמרים ואם כך זה מיושם בפועל, אבל מהנוסח זה בפירוש לא עולה.

מיכל וקסמן חילי: זה לא צורך אישי, זה צורך חיוני.

מיכל וקסמן חילי: בסוף הכל יגיע לוועדת חריגים, הכל ייבחן שם, אבל מהנוסח זה לא עולה.

מיכל וקסמן חילי: אם מבטיחים לנו שזה יהיה בכל מקרה, בסדר, אבל אם מסתמכים על הנוסח, זה בהחלט בעייתי.

עמית הלוי: אנחנו לא נוכל לשנות כרגע.

מיכל וקסמן חילי: אולי כדאי לשמוע איך משרד הבריאות יתייחס לזה, כי הוא יהיה מאוד משמעותי בוועדה.

מיכל גולדברג: כל מה שנוגע לצורכי עבודה נכנס בחריג של צורך אישי מיוחד.

מיכל גולדברג: החריג לא יהיה רחב, אבל באותם מקרים שאכן אין ברירה ונדרשת נסיעה מחוץ לישראל לצורך חיוני שלא ניתן לדחות אותו, ועדת החריגים תבחן ותוכל לאשר בהתאם לחריג של צורך אישי מיוחד.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו מדברים על כניסת מומחים ארצה, לא על יציאה.

עמית הלוי: גם וגם.

מיכל גולדברג: גם לעניין הכניסה וגם לעניין היציאה.

גור בליי: אולי כדאי לתקן את זה, מיכל.

מיכל גולדברג: אנחנו שקלנו את הדברים.

גור בליי: זה לא בהכרח אישי.

גור בליי: הפשט של צורך אישי זה שיש לי נסיבות אישיות שקשורות בי – חתונה, לוויה, משהו שהוא משפחתי.

גור בליי: טוב שאתם מפרשים את זה כמו שאתם מפרשים, זה מצוין, אבל מבחינת הפשט זה לא בהכרח מתפרש ככה.

עמית הלוי: אנחנו מקבלים את ההבהרה.

מיכל גולדברג: החריג הזה נבחן בהתאם לנסיבות המאוד ספציפיות של המקרה.

מיטל פרי: אולי כדאי לתת לנו דוגמה למקרה שנחשב כזה.

מיכל גולדברג: אני חוזרת ואומרת, החריג יהיה מצומצם.

מיכל גולדברג: חשבנו על העניין, שקלנו את העניין, ואין כאן חריג כללי של עבודה חיונית.

עמית הלוי: הלינק עכשיו פתוח, אתם יכולים להגיש בקשה לחריג.

עמית הלוי: אני מציע שתשלחי אלינו, לוועדה, שניים-שלושה חריגים, כדי שנוכל לתת את דעתנו ולשאת ולתת עם משרד הבריאות.

מיכל וקסמן חילי: בסדר גמור.

מיכל וקסמן חילי: נעביר דרך אסף.

עמית הלוי: ננסה לדייק תוך כדי השבוע.

עמית הלוי: זוהר קוז'יקרו, התאחדות האטרקציות, בבקשה.

זוהר קוז'יקרו: אני שומע את הדיון שלכם על המקומות הפתוחים ואני פשוט מרגיש שהתאחדות האטרקציות בישראל מופלית לרעה לעומת האטרקציות ששייכות למדינת ישראל.

זוהר קוז'יקרו: אתם מדברים על הגנים הלאומיים, אתם מדברים על אתרי מורשת, אתם מדברים על רשות העתיקות, אבל כל אלה שייכים למדינה.

זוהר קוז'יקרו: מה עם האתרים האחרים?

זוהר קוז'יקרו: הזכרתם את החרמון.

זוהר קוז'יקרו: למה החרמון לא יכול להפעיל את הרכבל אבל במצדה הרכבל כן יכול לעבוד?

זוהר קוז'יקרו: אני לא מבין למה אפשר לטייל באתר של רשות הטבע והגנים אבל אי אפשר לטייל באתר מיני ישראל.

זוהר קוז'יקרו: במיני ישראל אין שום אטרקציות, זה פארק של 60 דונם עם כל מיני מבנים מיניאטוריים שפשוט הולכים על המדרכות, מטיילים כמו בכל פארק אחר של רשות הטבע והגנים.

זוהר קוז'יקרו: אני לא מבין למה אי אפשר להסתובב בחרמון.

זוהר קוז'יקרו: מה ההבדל בין טיול רגלי בשמורת נחל שניר או בבניאס לבין שייט בסירה או בקיאק בתוואי הנחל?

זוהר קוז'יקרו: מה ההבדל בין טיול רגלי לבין טיול על גמלים בדרום או רכיבה על אופניים לאורך הנחל בצפון?

זוהר קוז'יקרו: אני חושב שאתם צריכים להרחיב את היריעה, בטח ובטח לגבי אטרקציות פתוחות.

זוהר קוז'יקרו: אנחנו ידענו להתנהל לפי התו הסגול.

זוהר קוז'יקרו: אנחנו נעשה גם את ההתאמות לתו הירוק ואת כל הנושא של ההרשמה מראש.

זוהר קוז'יקרו: אני חושב שאתם חייבים לקחת בחשבון שהעולם הזה הוא יותר רחב ממה שציינתם פה בדיון.

זוהר קוז'יקרו: אני חושב שאתם רק מעצימים את האפליה.

זוהר קוז'יקרו: אני מקווה מאוד שניפול על אוזניים קשובות ושאתם לא תמחקו אותנו.

זוהר קוז'יקרו: אנחנו נשקול פנייה לבג"ץ, כי האפליה פשוט זועקת לשמיים.

עמית הלוי: דבריך נשמעו היטב.

עמית הלוי: ביקשנו ממשרד הבריאות לגבי כל האתרים הפתוחים, כמו גני חיות, כמו מיני ישראל, כמו המקומות האחרים שבהם האטרקציות לא מהווים מוקד התקהלות משמעותי.

עמית הלוי: אני מקווה שבשבוע הבא זה יתאפשר.

עמית הלוי: הרבה מקומות הם מקומות פתוחים, כמו נחל שניר או נחלים אחרים.

עמית הלוי: יורם מועלמי, מפלגת העצמאיים, בבקשה.

יורם מועלמי: אני מבין שכל האימונים בחוץ מאושרים עם הגבלה של עד 10 אנשים, נכון?

עמית הלוי: אתם מתכוון לאימוני ספורט מאורגנים?

עמית הלוי: לקבוצות ספורט אתה מתכוון?

יורם מועלמי: יש במדינת ישראל חוק יסוד חופש העיסוק.

יורם מועלמי: כשאתה סוגר את חדר הכושר או את הסטודיו, אתה סוגר את זה בגלל העניין האפידמיולוגי, בגלל הדבקה וכל הדברים האלה.

יורם מועלמי: אם הוא רוצה לצאת החוצה, יש מגבלת התקהלות של עד 10 אנשים.

יורם מועלמי: זאת זכותו לאמן בחוץ, אתה לא יכול לפגוע לו בפרנסה.

יורם מועלמי: דרך אגב, כל מה שאני אומר היה בסגר השני.

יורם מועלמי: בסגר השני, אחרי שפניתי ליושב-ראש הוועדה יעקב אשר וליועץ המשפטי רז נזרי, העניין של לאמן בחוץ הוסדר.

עמית הלוי: אני שומע את זה לראשונה.

גאל אזריאל: אכן אפשר 10 אנשים בחוץ.

גאל אזריאל: כמו שאנשים יכולים לצאת עכשיו לעבודה, שזה בניגוד למה שהיה עד היום בבוקר, כך מדריך כושר יכול לאמן עוד תשעה אנשים בחוץ.

יורם מועלמי: אני רוצה לדבר על הסטודיואים במסלול הרפואה השיקומית שיש להם מכשירים מיוחדים, שיש להם מיטות טיפול מיוחדות.

יורם מועלמי: במסגרת ההנחיות של קביעת תורים מראש, חיטוי המקום, שני מטר וכו', צריך לאפשר לאותם אנשים שיש להם בעיות בריאותיות, בעיות אורתופדיות, בעיות ברגליים, שרירים וכו' לקבוע תורים מראש עם הפניה מהרופא.

יורם מועלמי: לפי מה שאני מבין זה לא נמצא בתקנות.

יורם מועלמי: האם אתם פועלים לתקן את זה כך שתהיה אפשרות לפתוח את הסטודיו למטרה שיקומית במסגרת הרפואה המשלימה?

מיכל גולדברג: מקום לשיקום רפואי, לפיזיותרפיה וכו' זה מקום למתן שירות רפואי שיכול להיות פתוח.

מיכל גולדברג: בתקנה 7(5) יש חריג שמדבר על מקום המשמש לפעילות מודרכת, לשימור ולקידום תפקוד פיזי ורגשי עבור אנשים עם מוגבלות.

מיכל גולדברג: גם מקום כזה לאנשים עם מוגבלות יכול להיות פתוח.

מיכל גולדברג: יש לזה הגדרות שהעברנו לוועדה בהקשר לשאלות שנשאלנו בזמנו.

מיכל גולדברג: לא מדובר בפתיחה של סטודיו לכושר.

מיכל גולדברג: שיעור פילאטיס הוא לא רפואה משלימה מבחינתנו.

יורם מועלמי: יש לו בעיות אורתופדיות, בעיות רפואיות שהוא מגיע עם הפניה של רופא.

יורם מועלמי: זה סטודיו שיקומי שיש לו מיטות טיפוליות.

יורם מועלמי: לפי הדברים שלך הם יכולים לפתוח.

יורם מועלמי: אני רוצה להסיר את החרב של הפקחים ושל המשטרה.

יורם מועלמי: זה אמור להיות כתוב במקום כלשהו.

יורם מועלמי: אני מבקש להסדיר בתקנות את זה שהם כן יוכלו לפתוח בלי שתהיה להם בעיה עם החוק.

מיכל גולדברג: אין שינוי בעניין הזה.

מיכל גולדברג: בתיקון האחרון לא היה שום שינוי.

מיכל גולדברג: המקומות למתן טיפולי רפואה משלימה והמקומות לקידום תפקוד פיזי ורגשי לאנשים עם מוגבלות יהיו פתוחים.

יורם מועלמי: באיזה סעיף זה נמצא בתקנות שאתם מדברים עליהן עכשיו?

מיכל גולדברג: בסעיף 7(5) ו-(5)(א).

מיכל גולדברג: כמובן שלא מדובר בחדרי כושר.

יורם מועלמי: בהחלט.

עמית הלוי: תודה רבה.

עמית הלוי: מיכל, אנא מכם תייצרו סרגל יציאה, סרגל ירוק עם מדדים, כדי שנדע איפה אנחנו עומדים.

עמית הלוי: ככה גם אנחנו נדע, גם הציבור ידע.

עמית הלוי: זה יאפשר שיתוף פעולה יותר מלא.

עמית הלוי: לגבי גני חיות והאזורים הפתוחים שהעירו לגביהם כאן, נא לקחת בחשבון לקראת שבוע הבא שבמגבלת מספר המשתתפים וסגירת המרכיבים הסגורים הם יכולים להיות מקומות של מבטח ומפלט רצויים יותר מאשר מקומות אחרים שבהם אנשים מסתגרים יחד.

עמית הלוי: אנחנו מעדיפים לתת לציבור את האפשרות הזאת, במידה וזה אפשרי.

עמית הלוי: נא להכניס בפעם הבאה לתוך המסלול את התו הירוק.

עמית הלוי: סיפור המתחסנים צריך להופיע בתקנות כתמריץ.

עמית הלוי: כולנו מגבילים פה זכויות.

עמית הלוי: בתוך ההגבלה הזאת התו הירוק הוא קריטי.

עמית הלוי: יש את נושא הבשמים שאנחנו מבקשים להסיר מרשימת המגבלות.

עמית הלוי: הדבר השני שאנחנו מבקשים זה לתת 24 שעות נוספות לאנשים כדי להסיר את המוצרים הלא חיוניים, כך שבמקום מחר בערב יהיה מחרתיים בערב.

עמית הלוי: מדובר במקומות הגדולים בעיקר, לא במקומות הקטנים, שדורשים היערכות כמו שאמרה הגברת מלשכת המסחר.

עמית הלוי: מיכל, תנסי לארגן לפעם הבאה את הנוסח לגבי אתרי מורשת.

עמית הלוי: אולי לא צריך את אישור מנכ"ל משרד התרבות, אולי מספיק לכתוב שהם מפוקחים.

עמית הלוי: צריך לכלול גם את המקומות האחרים, את הפארקים האחרים שדומים למפוקחים והם בלי אישור רשמי.

גור בליי: בתיקון מס' 27 אנחנו מדברים על לא לאשר את חריג (ג), שזה הבשמים, ועל לשנות בהתאם לסעיף 4(ד)(1) את תקופת התוקף של התקנות.

גור בליי: כמובן שלתקופה יש התחלה ויש סוף.

גור בליי: הוועדה מבקשת לשנות את תקופת התוקף מ-8 בפברואר בשעה 19:00, ל-9 בפברואר בשעה 19:00.

עמית הלוי: בסדר גמור.

עמית הלוי: אני מסכם לפני הצבעה ואומר לאזרחי ישראל היקרים שקצב החיסונים סך הכל מתקדם.

עמית הלוי: נגיע, בעזרת השם, ליותר מ-70% של מתחסנים, ל-75% של מתחסנים, ואז נוכל לשחרר יותר.

עמית הלוי: הגרף של השחרור של המשק והכלכלה צריך לנוע במקביל לגרף ההתחסנות.

עמית הלוי: אנחנו כבר לקראת הסוף.

עמית הלוי: תתאפקו, אנחנו בדרך הנכונה.

עמית הלוי: אני מעלה להצבעה את הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות) (תיקון מס' 5), התשפ"א-2021.

עמית הלוי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: ההצעה אושרה פה אחד.

עמית הלוי: אני מעלה להצבעה את הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה), התשפ"א-2021.

גור בליי: זה היישום של התיקון שעבר ביום רביעי בכנסת, התיקון לחוק הסמכויות לגבי הגבלת הכניסה והיציאה מישראל.

עמית הלוי: כולל ועדת החריגים והאפשרויות שהממשלה פה תיקנה לגבי הכניסה והיציאה.

עמית הלוי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 25), התשפ"א-2021.

גור בליי: זה מדרג הקנסות.

עמית הלוי: זה מדרג הקנסות שהממשלה תיקנה.

עמית הלוי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: ההצעה אושרה פה אחד.

עמית הלוי: הצעת הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 5) (תיקון), התשפ"א-2021.

גור בליי: מדובר בהארכה עד 21 בפברואר 2021 של ההוראה שאומרת שכל מי שחוזר מחו"ל הולך למלוניות.

עמית הלוי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: ההצעה אושרה פה אחד.

עמית הלוי: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 26), התשפ"א-2021.

גור בליי: זה הפתיחה של המרכיבים השונים, אם זה הצימרים, הגנים הלאומיים.

עמית הלוי: אני מקווה שלפעם הבאה משרד הבריאות ישקול מחדש את הדברים שהערנו עליהם.

עמית הלוי: מי בעד תיקון מס' 26, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: ההצעה אושרה פה אחד.

עמית הלוי: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 27), התשפ"א-2021.

עמית הלוי: זה בהקשר לבג"ץ המוצרים הלא חיוניים, כולל זה שביקשנו שהתוקף של הסרת המוצרים הבלתי חיוניים תחול רק בעוד 48 שעות, לא בעוד 24 שעות.

עמית הלוי: וגם הסרת הבשמים.

עמית הלוי: מי בעד?

גור בליי: להסיר את האיסור על בשמים.

עמית הלוי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: ההצעה התקבלה פה אחד.

עמית הלוי: הישיבה נעולה.