ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 187, 2021-02-08 10:20

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 10), התשפ"א-2021 והצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 9) (תיקון), התשפ"א-2021.

יעקב מרגי: יש שני תיקונים 9 ו-10.

רננה שחר: היינו עד עכשיו במשטר שהייתה תקנה 1(א) שאותה נבטל עכשיו, שאסרה טיסת כלי טיס זרים, חוץ מכל החריגים הייעודיים שהוועדה אישרה.

רננה שחר: לגבי חברות תעופה ישראליות פעלנו לפי פיקוח סמכויות מנהל רת"א, לפי חוק רישוי שירותי התעופה למנוע טיסות שאינן מבטיחות את בריאות הציבור ברמה הנדרשת.

רננה שחר: בעצם פעלנו מול כל חברה באקט מנהלי, של להגביל את הרישיון המסחרי שלה כך שלא תוכל לבצע טיסות נוסעים בין לאומיות בלי אישור.

רננה שחר: בתקופה הזאת האישורים ניתנו על ידי מנכ"ל משרד התחבורה.

רננה שחר: במקביל נסגרו הגבולות.

רננה שחר: בינתיים מה שקרה זה תיקון מס' 6 לחוק הסמכויות, שהכנסת אישרה ביום חמישי ובתיקון לחוק הסמכויות הוספה כל הסמכות של הממשלה לקבוע תקנות לאיסור, להגבלות על כניסה ויציאה של אנשים.

רננה שחר: אמרתם לנו אל תגבילו את התחבורה, אם אתם רוצים להגביל כניסה ויציאה - - -

יעקב מרגי: חזר לזה שאנחנו דנים רק במתכות, בכלי הטיס.

יעקב מרגי: בתקנות האלה כבר נכנסים אנשים.

רננה שחר: בתיקון מס' 6 היו שני דברים חשובים לענייננו: אחד, הסדרה מפורשת של סמכות הממשלה לקבוע תקנות שמגבילות יציאה של אנשים מישראל וכניסה של אנשים לישראל.

רננה שחר: דבר שני, דיבר היועץ המשפטי של הוועדה שהאיסור היה על כלי טיס זרים, כלי טיס ישראלים מכוח חוק הקורונה, בעצם תוקן סעיף 12(8)(א) שבאופן כללי שכל התקנות שלנו הן תקנות מכוחו ואומר, אנחנו יכולים להחיל הגבלות על כלי טיס שנושא נוסעים, ישראלי, זר, קטן, גדול, מסחרי, פרטי, הכול.

רננה שחר: מה שאנחנו מביאים היום לאישור הוועדה זו הגבלת טיסות של כלים הנושאים נוסעים כשכמו שתראו מהנוסחים הממשלה אומרת, יש אישורי כניסה ויציאה לאנשים, את זה הסדרנו באמצעות ועדה, באמצעות תקנות הגבלות על יציאה וכניסה שאושרו בוועדת חוקה אתמול.

רננה שחר: אנחנו עדין רוצים לווסת את כניסת הנוסעים לישראל ככה שניתן כרגע לפי הכרזה, לפי סעיף 22ג' לחוק העיקרי, כל מי שחוזר בישראל חייב בבידוד במלונית.

רננה שחר: יש את גורמי משרד הבריאות שיוכלו להסביר את זה.

רננה שחר: אנחנו רוצים עדיין לווסת את הכניסה של הנכנסים לישראל ככה שניתן יהיה לטפל.

רננה שחר: מה שראיתם פעמים רבות, אנשים שלא נכנסים לבידוד, שהופכים שולחנות, שמתפרעים במלונית, לא מקבלים את הכללים שככה שומרים על הבידוד.

רננה שחר: רצו לטפל בדברים האלה בזה שזרם האנשים שייכנס לישראל יהיה ניתן להתמודד אתו בצורה טובה ולא לעורר התפרעויות וכו'.

רננה שחר: הוועדה של אישור הטיסות שתראו היום היא ועדה שנועדה בעיקר למנן את קצב הנכנסים.

יעקב מרגי: מה היה הצורך?

יעקב מרגי: למה שיניתם את מבנה התקנות?

רננה שחר: בגלל שהחוק השתנה ובגלל שההסדר לא היה מעולה, להגיד לכלים זרים אתם לא נכנסים וכלים ישראלים - - -

יעקב מרגי: מה שעשינו בוועדה.

רננה שחר: ההסמכה תוקנה בחוק העיקרי.

יעקב מרגי: מאחר וראיתי שהייתם קשובים וגם דברי ההסבר הפעם היו שמנים, משרד הבריאות בבקשה, מה אתם רוצים?

שלמון: אנחנו מתמודדים עם כמה תופעות בריאותיות עכשיו.

שלמון: התופעה הברורה ביותר היא העובדה שחרף סגר ארוך שנמשך עד אתמול רמות התחלואה עדיין גבוהות.

שלמון: אנחנו מדברים על אלפים רבים של חולים חדשים מידי יום ועל R שלא יורד מספיק נמוך כדי לראות את התחלואה מצטמצמת.

שלמון: חלק ניכר מהתחלואה הזו, אפשר לומר מעל 50% ממנה תלויה בזנים חדשים שנכנסו לישראל בשבועות האחרונים.

שלמון: אנחנו למעשה איחרנו את הרכבת.

יעקב מרגי: אני מבין ממך כפועל יוצא שאם לא היו המוטציות והזנים החדשים היינו היום בנתוני תחלואה אחרים בעקבות החיסון והסגר.

שלמון: להערכתנו, חרף העובדה שלא כל הציבור שומר על הסגר בצורה ראויה, להערכתנו, אם היינו נשארים עם הזן הקודם היינו רואים תחלואה משמעותית.

מתן כהנא: אבל זה שיש זנים חדשים זו לא הפתעה מבחינתכם.

שלמון: להערכתנו הזנים החדשים, גם הבריטי, שלגביו אמרתי שאיחרנו את הרכבת, גם הדרום אפריקאי שאנחנו מנהלים מולו מלחמת מאסף די מוצלח סך הכול.

שלמון: כל שרשרת חשודה אנחנו מרצפים ומשקיעים הרבה מאמץ למנוע ממנו להפוך להיות זן שמתפשט.

יעקב מרגי: אותם מאומתים בזן הדרום אפריקאי?

יעקב מרגי: ממושמעים להנחיות?

שלמון: אנחנו ממקדים מאמץ גדול, גם אכיפתי וגם הסברתי כדי לצמצם למקסימום את הסיכון שהם יפיצו באופן רחב את הנגיף.

שלמון: צריך לזכור שהזנים החדשים, מלבד העובדה שהם מדבקים יותר, מדביקים אוכלוסיות צעירות יותר ויוצרים לנו דפוסים חדשים לתחלואה שלא הכרנו בסבב הקודם, יש עדיין שאלה פתוחה לגבי עד כמה החיסון יעיל.

שלמון: זה לא שהחיסון לא יעיל, אבל אם במקום 95% הוא יעיל ב-60% משמעו שכל רעיון הדרכון הירוק והתו הירוק שאנחנו עובדים עליו נמצא בסכנה ואנחנו לא רוצים להגיע למקום הזה.

יבגני סובה: זה בתוך המדינה, לא קשור לחו"ל.

יבגני סובה: זה נורא ואיום אבל לא קשור לטיסות מחו"ל.

שלמון: מה שיוצר זן חדש זה באופן הסתברותי באבולוציה של נגיפים זה מספר ההכפלות.

שלמון: אנחנו מדברים על מיליארדי וטריליארדי הכפלות, ממילא הסיכוי במדינה קטנה כמו שלנו שזה ייווצר הוא קטן.

שלמון: כל אותם וריאנטים מגיעים מחו"ל ולכן הזהירות.

איתי עצמון: אני רוצה לחדד נקודה כהשלמה לדברים שאמרה רננה מבחינת המצב המשפטי ומה הוועדה מתבקשת לאשר.

איתי עצמון: ההגבלות שנוגעות לכניסה ויציאה של בני אדם לישראל ומישראל נקבעו בתקנות שאושרו אתמול בוועדת החוקה.

איתי עצמון: אגב, התקנות האלה אינן נוגעות ספציפית לתעופה אלא ליציאה וכניסה מישראל בכל דרך ובכל אמצעי.

איתי עצמון: ועדת הכלכלה היום מתבקשת לאשר תקנות שנוגעות להגבלות לעניין כניסה לישראל של כלי טיס הנושא נוסעים או יציאה מישראל של כלי טיס כאמור, שיקבעו בשים לב לאותן הגבלות שאושרו אתמול בוועדה החוקה לעניין כניסה ויציאה של בני אדם.

איתי עצמון: זה חידוד שצריך להבין, מה מתכונת ההסדר שמובא כאן היום.

יעקב מרגי: אני לא אגש כרגע לקריאת התקנות כי הצטברו שאלות שמבקשות התייחסות ואני אבקש מחברי הכנסת שיציגו אותם.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים שיש מקומות שיש שם אזרחים ישראלים תקועים, אני רוצה לדעת אם ישנה מדיניות כלשהי, או אופק כלשהו לגביהם.

יעקב מרגי: חבר כנסת סובה בבקשה.

יבגני סובה: אני חוזר לדברי מהדיון הקודם, אני מבקש להתייחס ברצינות למאות ישראלים שתקועים כרגע במזרח אירופה.

יבגני סובה: בסבב הראשון היו טיסות חילוץ מקייב וממוסקבה ומעוד מדינות, גם מליטא, בעיקר של סטודנטים, הרבה מהמגזר הערבי שלומדים שם.

יבגני סובה: חברת ישראייר פעלה בגבורה וביצעה את טיסות החילוץ האלה.

יבגני סובה: אני מבקש גם היום לא לחכות שבועיים ולשקול את הדבר הזה, אפילו פעם ביומיים, בהתאם לכל המגבלות שכרגע משרד הבריאות מטיל.

יבגני סובה: אלה לא טיסות לחופש בדובאי, אלה אנשים שנתקעו שם ולהרבה יש משפחות והן אזרחי ישראל והחובה המוסרית של המדינה היא לא להגיד תחכה שבועיים כי יש זן בריטי שנכנס ואנחנו מפחדים ממנו.

יבגני סובה: דבר שני, משרד הבריאות ואתם הצגתם פה תוכנית אחת, תגידו לי מה יש בתוכנית 2 אם זה לא יקרה?

יבגני סובה: מה אתם מתכוונים לעשות?

יבגני סובה: האם אנחנו שפני ניסוי?

יבגני סובה: הניסיון לשלוט במשהו שאתם אפילו לא משוכנעים בשליטה, הוא ניסיון מפחיד בעיני.

יבגני סובה: במקום להיערך בהתאם בתוך המדינה, אתם מעדיפים ללכת על הדבר הכי קל, סגר כללי, סגירת השמים, בלי בדיקות בנתב"ג, בלי לחייב בדיקות.

קריאה: יש בדיקות בנתב"ג, הם אושרו.

יבגני סובה: שמענו שיש בעיה משפטית לחייב בן אדם לעשות בדיקה.

שלמון: רק לתקן שקרוב למאה אחוז מהנוחתים נבדקים בנתב"ג.

יבגני סובה: אבל אין נחיתות היום.

יבגני סובה: דבר נוסף, אני מבקש בכל לשון של בקשה, שבוועדה שדנה באישורים, לא ייווצר רושם של שליטה מוחלטת של הפקידים, עם כל הכבוד ויש כבוד לפקידים ברמה הכי גבוהה, כי יש הרבה אנשים ולכל בן אדם סיפור משלו.

יבגני סובה: מישהו שאמא שלו נפטרה והוא לא יוכל לקבור אותה, מישהו שנתקע וצריך לחזור לעבודה ואותם אנשים כשהם יצאו, לא חשבו שיתקעו.

יעקב מרגי: מהירות התגובה בוועדה הראשונה הייתה מהירה.

יעקב מרגי: לא כולם קבלו מענה לפי הקריטריונים, אבל נתייחס לזה בהמשך.

יבגני סובה: אני מנסה להתאים את המילה הנכונה, זו לא חמלה, זו חובה מוסרית של המדינה כלפי האזרחים בהתאם למגבלות.

יבגני סובה: זה מה שאני מבקש.

יבגני סובה: אני גם אשמח לשמוע תשובה לגבי טיסות חילוץ ממזרח אירופה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חברת הכנסת ח'טיב יאסין הגישה לי מכתב בקשה בעקבות מצוקתם של הסטודנטים שבאו לחופשת חג המולד וצריכים לחזור לקמפוסים, יש בחינות.

יעקב מרגי: הבטחתי לה שיהיה דיון על זה, אז בבקשה תציגי את הבעיה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה שקורה הוא בל יתואר.

אימאן ח'טיב יאסין: אחרי שהיו מאמצים שהסטודנטים יתחילו את הלימודים ולכאורה חזרנו לשגרה, לפחות מבחינת האפשרות בשדה התעופה.

אימאן ח'טיב יאסין: בחופשה של חודש הסטודנטים לא יכלו להישאר שם, חלקם נאלצו לחזור לכאן בגלל הקורונה והתחלואה הרבה באותה ארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: יש סטודנטים שלומדים באוקראינה ועכשיו יש את המבחן של שנה ג', מי שלא עובר את זה הלכה לו השנה.

אימאן ח'טיב יאסין: המבחן מחר ב-9 לחודש ויש 30 סטודנטים שתקועים כאן בארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: יותר מ-200 אזרחים שתקועים בטורקיה.

יעקב מרגי: אני מבקש שתאמרו מה הקושי להוציא?

יעקב מרגי: אנשים רוצים לצאת.

אימאן ח'טיב יאסין: מה הבעיה להוציא את האנשים?

אימאן ח'טיב יאסין: כל העיקרון הוא לא לסכן את בריאות של האנשים כאן, אז הם יוצאים, הם מקלים עלינו.

אימאן ח'טיב יאסין: חוץ מזה הם אזרחים ואנחנו צריכים לדאוג להם.

אימאן ח'טיב יאסין: למה אין טיסות חילוץ עכשיו כמו שהיו בהתחלה?

אימאן ח'טיב יאסין: האם כל כך קשה לשדה התעופה להתארגן לקבלת 100 אנשים?

אימאן ח'טיב יאסין: שיעשו את הפרוצדורה כמו שצריך לחוזרים ולאלה שיוצאים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא יכול להיות מה שקורה.

אימאן ח'טיב יאסין: הגורל של אנשים האלה בידיים של אנשים שיושבים בתוך המשרדים ולא מתחשבים באף אחד.

יבגני סובה: הבנתי שראש הממשלה הגביל ל-500 אנשים ביום?

יבגני סובה: זה נכון?

קרן ברק: מה התשובה?

קרן ברק: אני אשמח לשמוע מה התשובה לזה.

קרן ברק: אני צריכה להבין למה לא נותנים להם לצאת החוצה.

יעקב מרגי: תקבלי תשובה יותר מאוחר.

אימאן ח'טיב יאסין: בפגישות הקודמות התנגדתי להחלטות בגלל שלא היה פתרון הולם לכולם, היה פתרון חלקי וזמני.

אימאן ח'טיב יאסין: מה העיקרון שהאנשים שיוצאים צריכים להגיע לפרנקפורט ומשם עוד טיסה, האם האנשים כל כך עשירים?

אימאן ח'טיב יאסין: דבר אחרון, אני רוצה להתריע על הסטודנטים בברית המועצות שתקועים בארץ ולא יכולים לחזור ללימודים.

אימאן ח'טיב יאסין: שלחתי מכתבים לכולם, גם לראש הממשלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אין אף התייחסות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על טיסה בשדה התעופה אבל זה קשור לתחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה עם 8,000 סטודנטים שלומדים בג'נין, שלא יכולים לנסוע 20 דקות מנצרת וצריכים לנסוע את כל הסבב, שעתיים לכל צד ולהסתכן בדרכים לא דרכים.

אימאן ח'טיב יאסין: הסטודנטים הערבים מופקרים.

יעקב מרגי: לדעתי סוגיית הסטודנטים שצריכים לצאת מהמדינה יכולה לקבל מענה.

יעקב מרגי: נשמע בהמשך.

רות וסרמן לנדה: אני מאוד מכבדת את מה שאמרה חברת הכנסת אימאן, שמענו בוועדות שונות שמבחינת היציאה של סטודנטים לחו"ל לתקופה ארוכה, אין מניעה.

יבגני סובה: אין טיסות.

יבגני סובה: זה קשור לטיסות כי לא מאפשרים להביא משם אנשים, לכן אין טיסות.

רות וסרמן לנדה: לגבי היציאה שלהם לתקופה ארוכה אין מניעה.

רות וסרמן לנדה: דובר בוועדות השונות שמשרד התחבורה צריך לתת מענה כי אין מניעה לזה ממשרד הבריאות.

רות וסרמן לנדה: לגבי הכניסה זה משהו אחר.

רות וסרמן לנדה: לזה צריך למצוא את האיזון בין האיום הקיים, בין אם אנחנו רוצים או לא, של וריאנטים מפחידים ובריאות לבין הצורך של סטודנטים לחזור ארצה, בעיקר נוכח מקרים ספציפיים כמו שדיבר עליהם חבר הכנסת סובה, אמא שנפטרה וכו'.

רות וסרמן לנדה: אתמול דרשתי מוועדת החריגים, שהתפוררה לתקופת מה וחזרה, ביקשתי לקבל את הלינק, שלא יהיה רק במשרד לשיתוף פעולה אזורי - שאף אחד לא העלה על דעתו ששם זה יהיה כי זה לא בהכרח הגיוני - אלא שזה יהיה בכל משרדי הממשלה.

רות וסרמן לנדה: קיבלתי את הלינק, וידאתי והוא אכן עובד וכל סטודנט שיש לו בעיה ורוצה לחזור יהיה חייב לעבור ועדת חריגים.

רות וסרמן לנדה: אני לא רואה אפשרות להביא עשרות ואפילו מאות סטודנטים, שאני מבינה את הרצון שלהם לחזור, לחזור באופן בלתי מבוקר כי זה מסכן את בריאות הציבור.

אימאן ח'טיב יאסין: למה בלתי מבוקר?

יבגני סובה: הווריאנט לא בודק את זה.

יבגני סובה: אם חלילה למישהו נפטרה אמא הוא פחות חשוב מהווריאנט הבריטי?

יבגני סובה: אלה שני דברים שונים.

רות וסרמן לנדה: להפך.

רות וסרמן לנדה: התייחסתי ספציפית לדוגמה הזו.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, כל הדיון הזה נובע מהשלומיאליות של משרד התחבורה, מהרשלנות הפושעת של משרד התחבורה ושל שרת התחבורה.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, אתה צריך להזמין לכאן את שרת התחבורה שתפסיק להתחבא תבוא לכאן ותסביר לנו למה כבר 10 חודשים היא מונעת בדיקות בשדה התעופה ואיך היא אפשרה ברשלנותה כניסה של מוטציות ווריאנטים שבאופן ישיר גרמו למותם של 3,000 ישראלים.

מתן כהנא: שתבוא לכאן ותסביר לנו למה זה קרה.

מתן כהנא: זה לא יכול להיות שהיא ממשיכה להתחמק ולהתחבא.

קרן ברק: גם בנושאים אחרים היית מדבר ככה?

מתן כהנא: שרת התחבורה אחראית למותם של 3,000 ישראלים.

מתן כהנא: 3,000 ישראלים מתו בגלל שרת התחבורה וראוי שהיא תבוא לפה לתת דין וחשבון על הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: מכיוון שאני לא יודע מי הרג את מי, באתי לדבר על התקנות ואני אומר איפה הבעיות.

יצחק פינדרוס: השתתפנו אתמול בדיון בוועדת חוקה על עיקרי התקנות.

יצחק פינדרוס: שבוע שעבר היה דיון על החוק ושם הודיע לנו אשר שלמון שתוך שעה לינק.

יצחק פינדרוס: יש לי בשורה, בזמן שדיברת הלינק כבר היה קיים.

יצחק פינדרוס: אתמול מ-07:00 בבוקר עד הצוהרים לא היה למי לפנות וכמובן שאתמול ב-21:00 הוועדה קרסה והיו בעיות עם לוויות ואנשים שנתקעו בדרך ללוויה.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להתייחס למשהו שדיברנו עליו עם שר הבריאות כמה פעמים בשבוע שעבר.

יצחק פינדרוס: הדבר היחידי שהרגשנו ב-20 שעות האחרונות בוועדה, זה נושא שהכנסנו אותו בחקיקה, הנושא של אזרחי חו"ל שגרים כאן.

יצחק פינדרוס: לא אזרחי חו"ל שרוצים לבוא לפה לביקור, לא אזרחי חו"ל יש להם פה משפחה, אלא אזרחי חו"ל שגרים פה, שיצאו לשבוע לאירוע ונתקעו שם.

יצחק פינדרוס: בנושא הזה אני חייב לומר שהמחוקק החליט שהם אותו דבר, גם בהחלטת הממשלה הם נמצאים בדיוק באותו סטטוס של אזרח ישראלי וזה על פי בקשה שהייתה לי וליושב-ראש ועדת חוקה משר הבריאות וממזכיר הממשלה.

יצחק פינדרוס: בפועל שולחים אותם לקונסוליות.

יצחק פינדרוס: בשליחה שלהם לקונסוליות הרווחתם 24 שעות ותקעתם אותם.

יצחק פינדרוס: זה בסדר גמור.

יצחק פינדרוס: אבל עברו כבר 20 שעות, זה צריך להופיע באותו מקום, באותו לינק.

יצחק פינדרוס: לא לשלוח אותם מלינק ללינק.

יצחק פינדרוס: הקונסוליות לא מתפקדות בגלל הקורונה.

יצחק פינדרוס: לכל מדינה יש את הבעיות שלה.

יצחק פינדרוס: ניו יורק לא עובדת ובודפשט לא עובדת וגרמניה לא עובדת.

יבגני סובה: אני אתך, אבל הם לא הכתובת.

יצחק פינדרוס: הכתובת צריכה להיות אותה ועדה.

יעקב מרגי: אתה יודע לומר לי אם זה תלוי ברצונה של הוועדה להכניס?

יצחק פינדרוס: חד משמעית, כי המחוקק הכניס את זה.

יצחק פינדרוס: זו שאלה בירוקרטית.

יצחק פינדרוס: כמו שביקשנו לפתוח את הלינק, אותו לינק, בגלל שהמחוקק שבוע שעבר, בבקשה של חברי כנסת, נכנס לתוך החקיקה, אזרחים שגרים בישראל, גם אם לא אזרחים ישראלים - - -

יבגני סובה: תגדיר סטטוס.

יבגני סובה: בני זוג?

יבגני סובה: אנשים ששוהים פה?

יבגני סובה: תגדיר את זה.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על מה שכתוב בחוק.

יבגני סובה: יש את הנהלים של רשות האוכלוסין וההגירה, צריך לפעול בהתאם לסעיפים.

יצחק פינדרוס: זה נכנס בחוק, יכולים לטפל בהם באותה מידה.

יצחק פינדרוס: תעזבו אותם מהבירוקרטיה הזאת.

יצחק פינדרוס: אל תשלחו אותם לקונסוליות.

יצחק פינדרוס: התשובות שאני מקבל, גם היום לפני שעה, נסיים לטפל באזרחים הישראלים ונתחיל לראות מה עושים עם הקונסוליות.

יצחק פינדרוס: זה לא יכול להיות.

יצחק פינדרוס: ביקשנו את זה בחוק.

יצחק פינדרוס: הסיכום עם שר הבריאות שזה נכנס בחוק.

יצחק פינדרוס: זה נכנס ואני מבקש שזה יטופל באותה מידה.

יעקב מרגי: לפני ההקראה, אני מבקש לשמוע תשובות.

שלמון: לגבי אנשים שתקועים במזרח אירופה, כרגע ההחלטות הם להוציא טיסות להאבים, לצורך העניין האבים זה פרנקפורט, ניו יורק ודובאי.

שלמון: ככל שיידרש, אפשר להעלות ולבדוק את האופציה להאב נוסף.

שלמון: לגבי הסטודנטים, אני אישית טיפלתי בקבוצה מהונגריה, גם בקבוצה באוקראינה וגם בסטודנטים ממולדובה.

שלמון: הייתה הרבה רגישות והרבה רצון לדחוף את זה קדימה.

שלמון: ביקשתי גם מהסטודנטים להגיש בקשה אחודה מכל בית ספר לרפואה.

שלמון: לא לקבל 180 בקשות נפרדות כי חבל על הזמן, נאפשר את זה בבלקים שלמים כדי לאפשר להם לצאת.

שלמון: אני מדבר קודם כל על מי שרוצה לצאת מכאן.

שלמון: אין שום מניעה לגרום לסטודנטים לרפואה להתעכב בארץ.

שלמון: לגבי סטודנטים חוזרים, זה כמו כל חוזר אחר לפי הכללים, זה דיון נפרד.

שלמון: הבהרה לגבי בדיקות בשדה, הבדיקות בשדה מוסדרות.

שלמון: כל אדם שנוחת היום בשדה התעופה פרקטית יכול לבחור בין לעבור בדיקה ולצאת לבידוד בית או ללכת למלונית.

שלמון: עכשיו, כשכולם חייבים במלונית למעט החריגים, אנחנו עדיין מבקשים מכל הציבור להיבדק והרוב המוחלט נבדק.

שלמון: אני יכול לומר שמעל 90% מהנוחתים בישראל עושים בדיקה בשדה.

יעקב מרגי: אני רוצה לחדד, כל מי שנכנס למדינת ישראל חייב בבדיקה?

יעקב מרגי: בין אם הוא הולך לבידוד ביתי או למלונית?

שלמון: כל מי שנכנס למדינת ישראל חייב בדיקה 72 שעות לפני המראה אחרת הוא לא יכול לעלות למטוס.

שלמון: מעבר לזה, עד לכניסת התקנה הנוכחית הייתה לאדם בחירה בין בדיקה בשדה ובידוד ביתי לבין הליכה למלונית.

שלמון: זה לא השתנה.

רות וסרמן לנדה: זה השתנה.

שלמון: אומרים לאנשים, אם אתה רוצה להשתחרר מהמלונית פחות מ-14 יום, ב-10 ימים, אתה חייב בבדיקה עכשיו.

מתן כהנא: אתה מבין שהיום חוזר זוג שליחים מארגנטינה אחרי שנתיים, עושים בדיקה 72 שעות לפני, עושים בדיקה כשהם נוחתים ועדיין הם תקועים במלונית.

שלמון: מהסיבה הברורה שחרף המספרים שהוצגו פה שבוע שעבר שאנחנו יכולים למצוא כ-60% מהחולים בעזרת אותה בדיקה, עדיין 40% נמצא אותם רק אחר כך.

שלמון: כל העולם עובד בדרך הזאת, גם מדינות יותר קפדניות.

שלמון: לגבי ועדת חריגים, עד אתמול ב-07:00 בבוקר היו שתי ועדות, ועדה ליוצאים ממשרד התחבורה וועדה לנכנסים במשרד האנרגיה.

שלמון: מאתמול הוקמה ועדה אחודה תחת המשרד לשיתוף פעולה אזורי.

שלמון: בהתחלה בראשותו של עדן ברטל ומסיבות משפטיות הוא הוחלף על ידי האשם חוסיין שמנהל ומרכז את אותה ועדה.

שלמון: למיטב ידיעתי הגיעו כ-2,000 פניות ולכן הוועדה חורגת ואני עונה לרב פינדרוס, תאמין לי, תשאיר בקונסוליות, זה יהיה יותר מהר.

שלמון: בכל מקרה הוועדה היא פיזית, יושבים בה נציגים מארבעה משרדי ממשלה.

שלמון: יש נוכחות של 24 שעות ביממה.

שלמון: יש כבר קובץ בסיסי של נהלי עבודה, המטרה היא להגיע למצב שבו יש מענה תוך 24 שעות לפונים וגם מענה דחוף כמו חלילה הלוויה.

יעקב מרגי: יש מענה של טיסות במקביל?

שלמון: אני אגיע לנושא הטיסות.

שלמון: בנוגע ליכולת שלנו כמדינה לקלוט אנשים ולנהל את פרויקט המלונות.

שלמון: לאחר דיונים מפורטים עם כל הגורמים המסקנה היא שלכל היותר אנחנו יכולים לטפל ב-600 נכנסים כל עוד חובת המלונות קיימת.

שלמון: לכן בפני הממשלה ניצבת ההחלטה אם צריך להמשיך - - -

יבגני סובה: 600 או 500?

יבגני סובה: אנחנו שומעים מידע לגבי 500, זה חצי מטוס, זה נאמר גם אתמול.

שלמון: לא נתווכח על האדם הבודד.

שלמון: בסופו של דבר זה הטווח.

שלמון: ההערכה שלנו שעד כ-500 בטיסות סדירות ועד כ-100 בטיסות אחרות.

שלמון: אנחנו יודעים לנהל את זה ומעבר לזה לא ניתן לנהל, יש לנו כבר ניסיון משלושה סבבים לנהל את זה.

שלמון: יש הגבלה בטיסות נכנסות ולכן נוצר פה סוג של פקק מסוים.

שלמון: אנחנו מודעים לו ונקווה שככל שהימים ינקפו ואנשים ייכנסו, העניין הזה יגיע להסדרה.

שלמון: ברור לכולנו שלא מדובר על תופעה או על מצב שיימשך עד בלי די.

שלמון: מדובר על שבועות בודדים שבמהלכם אנחנו מקווים לראות ירידה בתחלואה בישראל ודבר שני, פרויקט החיסונים הפנומנאליים של מדינת ישראל יתקרב ליעדים שלו, כשרוב האוכלוסייה בתקווה בעוד מספר שבועות תהיה מחוסנת.

שלמון: דבר שלישי, יהיה לנו מידע אמיתי ויותר קונקרטי לגבי האם אנשים מחוסנים או מחלימים נושאים או לא נושאים נגיף ומה המשמעות של הנגיף באותם פרמטרים שדיברתי עליהם קודם.

יעקב מרגי: אם מי שנכנס לארץ מחלים או מחוסן, איך מסתכלים עליו?

שלמון: כרגע מבחינת הכללים הוא פטור מחובת בידוד.

שלמון: העניין הזה נבחן ברמה כמעט יום יומית.

שלמון: מצד אחד יש עלינו חובת זהירות רבה, מצד שני אנחנו בהחלט רוצים לעודד את הציבור להמשיך ולהחסן מתוך הבנה שהחיסון מקנה זכויות כמו למשל פטור מבידוד בחזרה ארצה.

שלמון: יש פה דילמה שככל שנבין יותר נתגבש לגבי החלטה.

יבגני סובה: אמרת שאתה יכול לשקול אם יש כמות של אנשים, אני חוזר לשאלה של טיסות החילוץ ממזרח אירופה כי דובאי ניו יורק ופרנקפורט לא פותרים את הבעיה של מזרח אירופה.

יבגני סובה: השאלה אם אתה יכול להגיד היום שיש אפשרות לשקול את הדבר הזה, לפחות טיסה אחת או שתיים.

יבגני סובה: מנכ"ל ישראייר אמר שמוכן לקחת טיסות ריקות חזרה.

שלמון: אורי סירקיס ישמח לטוס גם לטימבקטו אני בטוח, ללא קשר הוצאנו טיסה להונגריה לסטודנטים.

יבגני סובה: מה צריך לעשות כדי לארגן טיסה למזרח אירופה מקייב או ממוסקבה?

שלמון: אם תתארגן קבוצה של 100 סטודנטים מאוקראינה , בלרוס וכדומה וירצו להטיס טיסה למינסק או לקייב לטובת העניין - - -

יבגני סובה: אני מדבר על אנשים שנתקעו שם, כדי להחזיר אותם.

יבגני סובה: אתה מדבר על הטיסות היוצאות.

שלמון: זה לגבי טיסות יוצאות.

שלמון: כפי שאמרתי, אנחנו תומכים בכך שסטודנטים שיוצאים ללימודים יוכלו לצאת כמה שיותר מהר.

שלמון: לגבי הנכנסים זה לפי הקריטריונים, המטרה כן לצמצם טיסות ולא לאפשר טיסה חופשית לארץ.

יצחק פינדרוס: כמה בקשות קבלתם מהקונסוליות עד עכשיו וטיפלתם בהם?

יצחק פינדרוס: אפילו תשובה שלילית.

שלמון: הבקשות מהקונסוליות מטופלות כרגע בצוות הוותיק שאתה מכיר היטב וזה עובד מהר מאוד דרך קבוצת ווטסאפ, 24 שעות ביממה.

יצחק פינדרוס: בינתיים אף אחד מהם לא קיבל תגובה.

יצחק פינדרוס: הזרים לא קבלו תגובה.

שלמון: הייתה החלטה של ראש רשות האוכלוסין, אפשר גם לפנות אליו, הוא בפירוש אמר שאותה תת קבוצה - - -

יצחק פינדרוס: כתבו לי, אנחנו נסיים לטפל בישראלים ונחזור אליכם, זו הודעה מלפני שעה.

יצחק פינדרוס: זה נגד החוק, הוא לא יודע שחוקקו חוק בכנסת, זה לא ירד לשטח.

שלמון: אני לא יכול להתייחס לאמירה קטנה של מישהו כזה או אחר, אני אבדוק את זה.

יעקב מרגי: מצד אחד אנחנו מסכימים כולנו שצריך לנהל את המשבר תוך לקיחת סיכונים ותוך איזונים.

יעקב מרגי: אבל באותה נשימה המדינה קבעה יעד במרכז אירופה שהמזרח קרוב אליו והמערב קרוב אליו וזה בארצות הברית, פרנקפורט ודובאי.

אימאן ח'טיב יאסין: מה לנו ולדובאי?

שלמון: דובאי היא יעד בין לאומי גדול.

יעקב מרגי: כפי שאתם פתוחים להוציא קבוצות מאורגנות שעונות לקריטריונים, אם יש ריכוז מעל מספר בקשות שאושרו בוועדה להיכנס לארץ והם נמצאים במקום מסוים, הכוונה לא למבודדים, אבל אם יש צוואר בקבוק למשל באוקראינה או טורקיה וזה מחיר טיסה מסחרית והם כבר מאושרים על ידי הוועדה, אנא תפעילו ראש גדול, זה מה שאנחנו מבקשים.

יעקב מרגי: מנכ"ל משרד התחבורה בבקשה.

ענבר הרשקוביץ: ענבר הרשקוביץ, ראש מטה של עופר מלכה, מנכ"ל משרד התחבורה, עופר כרגע בדיון בוועדת העבודה והרווחה.

יעקב מרגי: אל תפריעו לו.

רננה שחר: ענבר תוכל לתת לך תשובה אם יש טיסת סטודנטים מאושרת.

ענבר הרשקוביץ: אנחנו פועלים לפי מדיניות הממשלה.

יעקב מרגי: ניתן לך להדליק משואה ביום העצמאות על זה שאת פועלת לפי מדיניות הממשלה.

יעקב מרגי: אני אגיד גם לפרופסור הרשקוביץ להעניק לך עובדת ממושמעת של נציבות שירות המדינה.

ענבר הרשקוביץ: אנחנו מוציאים ומאשרים טיסות בתוך שעות, הפניות מגיעות אלינו מחברות התעופה ואנחנו תוך שעות בודדות מוציאים להם תשובה אם זה מאושר או נדחה.

ענבר הרשקוביץ: ככל שיש קבוצה של סטודנטים שמתארגנת כדי לצאת מישראל אין שום בעיה לעשות את זה.

רננה שחר: אני רוצה להוסיף כמה דברים קטנים לפני שניגש להקראה.

רננה שחר: אחד, נציג מנכ"ל משרד החוץ הוא חבר בוועדת הטיסות במשרד החוץ, הוא מרכז את הפניות של ישראלים בחו"ל ויודע להגיד שהם במצוקה או לא במצוקה.

יעקב מרגי: אני אומר מהרהורי לבי, כששר האנרגיה יובל שטייניץ מינה אותי לעמוד בראש הוועדה שאלתי מה הקשר?

יעקב מרגי: מסתבר שדווקא כשאתה לוקח אדם שלא בעניינים, זו ועדה יותר יעילה.

יעקב מרגי: אבל כמו מדינת ישראל, כל דבר טוב, אלופים לדפוק אותו.

יעקב מרגי: מי שואל אותו?

יעקב מרגי: הוא עובד מדינה ומטילים עליו.

רננה שחר: אישור הטיסות זה לא אותה ועדה.

יצחק פינדרוס: בווטסאפ הוא עבד באמת 24/7.

יעקב מרגי: שיעבוד 24/7.

יעקב מרגי: אמרתי את המחאה שלי, שאנחנו אוהבים לקלקל דברים טובים.

יעקב מרגי: דוגמה טובה היא טיפת חלב, פעם זה היה דבר שהיווה דוגמה לכל העולם וחיסלנו את זה.

יעקב מרגי: כל רפורמה טובה שהצליחה, בא האוצר אחרי זה ותקע את זה.

מידן בר: שאלה קצרה לגבי התקנות האלה, כי תקנות זה רק פועל יוצר של משהו אחר.

מידן בר: מדובר בסוג של סגר אווירי.

מידן בר: אני שואל האם יש סיכוי בסגר אווירי למנוע תחלואה מווריאנטים שיהיו פה עוד חודשיים, שלושה?

יעקב מרגי: לא בטוח.

מידן בר: אם זה לא בטוח, למה משתמשים בכלי כל כך משמעותי רק כדי שהתחלואה תרד - - -

יעקב מרגי: כי הגענו ל-5,000 הרוגים.

יצחק פינדרוס: אני מבין אותך כטייס, התחושה שלנו שעשינו טעות.

יצחק פינדרוס: זו התחושה שלנו כחברי ועדה.

יצחק פינדרוס: אני נלחם בטיסות של מקרים ספציפיים ואומר לך שזו התחושה.

מידן בר: אין בעיה, נכבה מנועים ונזרוק את הנוסעים, זה גם בסדר.

יעקב מרגי: זה ניהול סיכונים ואין מה לעשות.

יעקב מרגי: אני לא קורא להם נפטרים אלא הרוגים.

יעקב מרגי: קח אותם לאיזה שדה קרב שאתה רוצה ותאר לך מה זה היה עושה לנו, מה היה עושה למורל הלאומי ומה היה עושה לכל הפושעים מכחישי הקורונה, לא משנה אם שחקן, זמר, או פסיכי עם תעודת אשפוז.

מידן בר: איפה נהיה בפסח?

מידן בר: עם 6,000?

מידן בר: 7,000?

יבגני סובה: לפני פסח יש את פורים.

יעקב מרגי: יש כל מיני רוצחים שמסתובבים מאומתים בחברה הישראלית.

יעקב מרגי: אני קורא להם מופקרים חסרי אחריות ואנחנו פה מנהלים ומשלמים מחירים עבורם.

מידן בר: אתה צודק אבל אמר מתן, לפני שנכנסנו לבידוד בפעם האחרונה 75% מהם לא נכנסו לבידוד, מה שונה עכשיו?

יעקב מרגי: כי היום יש מוטציה שמפחידה אותנו.

אימאן ח'טיב יאסין: ברשותך רק משפט אחד, יש קבוצה ששלחו לי עכשיו, 225 סטודנטים למולדובה במידי.

יעקב מרגי: אחרי הדיון תעבירי את הפרטים לד"ר שלמון.

רננה שחר: "טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות)(תיקון מס' 9)(תיקון), התשפ"א–2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 12 ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

רננה שחר: –2020 (להלן- החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור סעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון הוראת השעה:

רננה שחר: זה קוצר אתמול עד 07:00 אתמול.

יעקב מרגי: זה מעין אישור בדיעבד.

רננה שחר: זה בעצם הביטול של המשטר שדיברתי עליו קודם, שאסור לכלי טיס זרים להיכנס.

רננה שחר: עכשיו אנחנו מחליפים את זה ב-07:00 בבוקר בתקנה חדשה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני מביא את זה להצבעה.

יעקב מרגי: מי בעד?

יעקב מרגי: התקנה אושרה.

יעקב מרגי: התקנות אושרו.

יעקב מרגי: נעבור לתיקון מס' 10, שם המסה הגדולה של התיקון.

רננה שחר: "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות)(תיקון מס' 10), התשפ"א–2021 "בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 12 ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

רננה שחר: –2020 (להלן- החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור סעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה":

איתי עצמון: אני עוצר אותך, תוכלי להסביר את השימוש בכלי הדחיפות שקיים בחוק לסעיף 4(ד)(3)?

רננה שחר: היה מצב משפטי שנחשב מאוד לא טוב, בזה שדה פקטו נמנעה כניסה של אנשים לישראל ויציאה, למרות סעיף 6 לחוק יסוד כבוד אדם וחירותו שמבטיח יציאה מישראל לכל אחד וזכות של אזרחים ישראלים לחזור לישראל באמצעות דברים עקיפים שאושרו בוועדות ואושרו על ידי הממשלה, כלומר איסור הטיסות, סגירת הגבולות וכו'.

רננה שחר: לכן הייתה דחיפות מאוד גדולה להעביר את תיקון מס' 6 לחוק, לשים את זה על הפסים בצורה חוקתית נכונה, שהבעיה המשפטית הזו תיפטר כמה שיותר מהר.

רננה שחר: אפשר היה למשוך את ההסדרים עוד יום יומיים, אבל העניין המשפטי הכריע שצריך לקדם את זה בדחיפות.

רננה שחר: "תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה" - תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה), התשפ"א - 2021" אלה התקנות שמדוברות פה כל הזמן, תקנות של ועדת החריגים שמאשרת את האנשים עצמם להיכנס ולצאת.

העיקריות יבוא: פרק א1': איסור כניסה לישראל ויציאה ממנה כלי טיס הנושא נוסעים"

יעקב מרגי: זה ההבדל, בפעם שעברה התקנות דיברו על כלי טיס.

רננה שחר: והיו לנו חריגים לטיסות מטען ולטיסות שלא נושאות נוסעים בכלל.

רננה שחר: עכשיו תראו את זה פה, כי אנחנו עכשיו רק בטיסות שנושאות נוסעים.

רננה שחר: "1א.

רננה שחר: (א) תקופת תוקפן של תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה-

רננה שחר: זו תמונת ראי לתקנות הגבלת הכניסה והיציאה.

רננה שחר: מה שאסור לאנשים אסור גם לכלי הטיס.

רננה שחר: הטיסה היא טיסה לפינוי חירום רפואי;

רננה שחר: המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, המנהל הכללי של משרד החוץ, המנהל הכללי של משרד הביטחון והמנהל הכללי של משרד הבריאות או נציגיהם, אישרו את הטיסה לצורך מתן מענה לנוסעים הרשאים להיכנס לישראל או לצאת מישראל, לפי תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה, באופן שיאפשר חזרתם של נוסעים שמרכז חייהם בישראל בהקדם האפשרי תוך וויסות הגעתם לפי שיקולי בריאות הציבור, ובשים לב להוראות לפי סעיף 22ג לחוק; זו ועדת הטיסות.

רננה שחר: זאת לא ועדת החריגים שחבר הכנסת פינדרוס מדבר עליה.

רננה שחר: זו ועדה שיושבת בראשות מנכ"ל משרד התחבורה ומאשרת טיסות כדי לאפשר את הדבר הזה אבל לווסת כניסת טיסות.

רננה שחר: (ב) על אף האמור, תקנה זו לא תחול בנסיבות כאמור בסעיף 76(ב) לחוק הטיס.

רננה שחר: " יש מנגנון של אישור אנשים לצאת ולהיכנס בתקנות הכניסה והיציאה שאושרו אתמול בוועדת החוקה.

רננה שחר: הוא לא תקנון עם מכסות, אני מניחה שצריך לאשר את מי שעומד בחריגים.

רננה שחר: בין החריגים זה אזרח או תושב ישראלי או שמיש מרכז חייו בישראל ויצא קודם מישראל, יכול להיכנס.

יעקב מרגי: זה שונה מפעם שעברה שאמרנו קודם כל מי שאושר על פי החריגים והיתרה מי שיאושר, קבענו טיסה חד יומית.

רננה שחר: עכשיו יש מצב משפטי חדש של אנשים שמותר להם להיכנס לישראל ולצאת מישראל, אין מכסות ואין תעדופים לפי התקנות של הכניסה והיציאה.

רננה שחר: המכסות הן מכסות שמרוכזות בכלי טיס, ביכולת לטפל בשבים הנכנסים.

יעקב מרגי: המכסה זה ה-600 ביום.

רננה שחר: בדיוק, וזה מאושר לפי זה.

רננה שחר: אם החלטה ממשלתית על בסיס משרד החוץ מאיזה יעדים ממש להפעיל טיסות חילוץ על בסיס התקשרויות שאנחנו מבצעים עם חברות התעופה הישראליות.

רננה שחר: אפשר עוד לראות שטיסות לפינוי חירום רפואי לא בתוך העניין הזה.

רננה שחר: זה החריג של החריגים.

איתי עצמון: הערה ראשונה טכנית, ההגדרה של תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה תישאר בתוקף גם כשההוראות המהותיות לא תהיינה בתוקף כי הן תלויות בתקופת תוקפן של התקנות.

איתי עצמון: היא אולי תישאר מיותמת כי ההסדר המהותי מותנה בתקופת תוקפן של התקנות.

איתי עצמון: הערה יותר מהותית שלה

איתי עצמון: בנתנו יוצאת אי בהירות בהסדר נוגעת ליחס בין פסקאות 1 ו-2.

איתי עצמון: פסקה 1 אומרת אסור להפעיל כלי טיס שנושא נוסעים לישראל או מחוץ לישראל אלא אם יש אישור, היתר לאותם אנשים להיכנס לישראל או לצאת ממנה לפי התקנות שאושרו אתמול בוועדת החוקה.

איתי עצמון: את זה אני מבין.

איתי עצמון: מה שלא ברור לי זו פסקה 2, לא הפעיל אדם כלי טיס הנושא נוסעים לישראל או למחוץ לישראל ושדה התעופה לא יאשר המראה או נחיתה אלא אם כן יתקיימו לגבי הטיסה, כאן יש שורה של מקרים.

איתי עצמון: למשל טיסה שהיא טיסה לפינוי חירום רפואי, האם כל הנוסעים באותה טיסה צריכים לעמוד בתנאי התקנות שאושרו אתמול בוועדת החוקה?

איתי עצמון: האם הפסקה הזו עומדת בפני עצמה?

רננה שחר: אני אגיד את הצד המשפטי, השאלה הייתה האם בטיסות פינוי חירום רפואי אנחנו גם דורשים שלנוסעים יהיה אישור כניסה ויציאה מישראל לפי ועדת החריגים של התקנות הקודמות.

שלמון: התשובה היא חירום רפואי, כלומר הטסות רפואיות למטופל טלפונית מידית.

שלמון: אני לא מעלה בדעתי שאדם שצריך להגיע על רקע אירוע מוחי דחוף נעכב אותו.

שלמון: אני יכול לספר לכם שמעירים אותי בכל שעה בלילה בשאלות האלה וזה ימשיך כך.

שלמון: תוך כדי הדיון אישרנו עוד קבוצה של אנשים.

איתי עצמון: זו נקודה אחת שלדעתי לא כל כך ברורה מהנוסח.

איתי עצמון: נקודה שניה, עוד מקרה שנקוב בפסקה 2, הוא הטיסה חוצת המרחב האווירי של ישראל מבלי לנחות בה, אבל הרישא אומרת שמפעיל שדה תעופה לא יאשר המראה או נחיתה.

איתי עצמון: המקום של פסקת המשנה הזאת היה צריך להיות בחריג בכלל, כלומר התקנה הזו לא חלה בנסיבות שבהן הטיסה רק חוצה את המרחב האווירי וכלי הטיס לא נוחת בישראל.

איתי עצמון: נקודה נוספת לגבי הטיסה הציבורית שכתוב שתאושר רק אם מי שמעפיל הוא מפעיל אווירי ישראלי, אלה בעצם טיסות החילוץ.

איתי עצמון: לפי הנוסח לא ברור מי מאשר את הטיסות האלה.

איתי עצמון: ניסחתם את זה בסביל, טיסה ציבורית תאושר רק אם מי שמפעיל אווירי ישראלי.

איתי עצמון: האם האישור הוא של אותה ועדת מנכ"לים?

רננה שחר: אני מקבלת את הערתך שהנושא של טיסת חציה צריך להופיע ב-(ב).

רננה שחר: לגבי טיסה לפינוי חירום רפואי צריך לתת לה מענה יותר מדויק.

רננה שחר: אכן העניין שטיסת ציבורית תאושר אם על ידי מפעיל אווירי ישראלי, אותו צוות מנכ"לים או נציגיהם שמוזכר בפסקת משנה (ג), זו בעצם הנחיה בשבילו, שאומרת לו לא לאשר אלא טיסה ציבורית.

איתי עצמון: הערה אחרונה, אני רוצה להסב את תשומת לבם של חברי הכנסת לדברי ההסבר לתקנה 2.

איתי עצמון: כתבתם שמאחר שבשבועיים הקרובים מדובר עדיין במספר טיסות קטן יחסית ונפח נוסעים קטן, קיים סיכון מסוים להליכי סכסוך שיפתחו בנושא מצד מדינות אחרות ולכן אין מניעה משפטית לקבוע זאת לפרק זמן קצר כמוצע, לא כל כך הבנתי את הקשר הלוגי והמהותי.

רננה שחר: באופן כללי ישראל חתומה על הסכמי שמים פתוחים כאלה ואחרים גם עם אירופה וגם עם ארצות הברית.

רננה שחר: כרגע השמים אינם פתוחים.

יעקב מרגי: לא ברורה הבלעדיות לחברות ישראליות.

רננה שחר: כרגע השמים אינם פתוחים באופן מאוד משמעותי כמוש כולם מבינים, השמים די סגורים.

רננה שחר: יחסים בין לאומיים מתנהלים בצורה מתונה באופן כללי.

איתי עצמון: כתבתם שלגבי הטיסות האלה מחיר יוגבל.

איתי עצמון: מדובר בטיסות שיוצאו בתנאים מיוחדים שהוגדרו לחברות התעופה וייתכן שיוגבל מחיר כרטיס הטיסה.

ישי דון יחיא: כדי למנוע ניצול לרעה.

יעקב מרגי: גם בלעדיות וגם ניצול לרעה.

ישי דון יחיא: אז קבענו מחיר מקסימאלי.

איתי עצמון: מכוח מה קבעתם את המחיר?

ישי דון יחיא: זה סוג של הליך מכרזי ובמסגרת התנאים בהליך המכרזי קבענו שאתם מתחייבים בין היתר למחיר מקסימלי כדי למנוע אות אותו ניצול לרעה.

ישי דון יחיא: זה בעצם נותן להם פה את הבלעדיות.

יצחק פינדרוס: מה קורה עם הטיסה מארצות הברית?

ישי דון יחיא: הוצאתנו מכרז גם לטיסה לארצות הברית, זה עניין של יום יומיים.

יבגני סובה: זה לא כל כך קשור למשרד הבריאות, אבל אם כבר דנים בסוגיה, יש אנשים שהם לא אזרחי מדינה שנתקעו פה מסיבות שונות.

יבגני סובה: כאלה שנכנסו בוויזה B1 או קבלו אישור חריג לשהות בישראל.

יבגני סובה: חלק מהאנשים הנכבדים פה קשורים לוועדה, יכול להיות שאפשר לשקול אוטומטית להאריך את הוויזה, זה קשור יותר למשרד הפנים ולשר הפנים.

יבגני סובה: אבל לא להפנות את כל האנשים האלה לשלכות של האוכלוסין שכרגע אין קבלת קהל אלא להגיד שמאריכים את הוויזה מסוג B1 ב-30 יום אוטומטית ואז האנשים יירגעו כי אין טיסות והם חושבים שאם לא יספיקו לצאת מהמדינה אז לא תותר להם כניסה בעוד שנה שנתיים.

יבגני סובה: אלה דברים שצריך לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי היוצאים, פונים אלי אנשי עסקים שיש להם עסקאות שהם חייבים לסיים אותם בימים הקרובים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם הם לא יצאו הם יפסידו עסקאות במיליוני שקלים.

רננה שחר: אלה אנשים שיש להם אישור לצאת מוועדת החריגים?

יעקב מרגי: אנחנו דנים רק על הסמכות.

יעקב מרגי: השאלות האלה צריכות להיות בדיון בוועדת חוקה.

יעקב מרגי: זה על פי התקנות שמוקנות לנו כוועדת כלכלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אולי יהיה דיון משותף?

יעקב מרגי: אולי.

יעקב מרגי: אבל כרגע זו לא הבמה.

יעקב מרגי: אני מבקש להמשיך בהקראה.

רננה שחר: זו הצהרת בריאות של נוסע.

רננה שחר: תנאי הבריאות לאדם שמשתתף בטיסה בין לאומית.

רננה שחר: בתקנה משנה (א) –

אחרי פסקה  יבוא: "(2א) בתקופת תוקפן של תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה - הוא רשאי להיכנס לישראל או לצאת ממנה, לפי העניין, לפי תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה.

אחרי פסקה  יבוא: " מה שכתוב פה מצטרף לחובות הנוסע.

אחרי פסקה  יבוא: כי כתוב לא יעלה נוסע לטיסה בין לאומית אלא אם כן בתנאים האלה.

אחרי פסקה  יבוא: נוסף התנאי חובה שלו לא לעלות אם אין לו היתר.

אחרי פסקה  יבוא: "ברישה, במקום "על נוסע נכנס" יבוא "על נוסע יוצא ששהה מעל 72 שעות בישראל, היוצא מישראל אחרי כ"ח בשבט התשפ"א (10 בפברואר 2021) ועל נוסע נכנס" ואחרי "מחוץ לישראל" יבוא "(להלן בפסקה זו –נוסע)";

אחרי פסקה  יבוא: כל זה נשמע כמו סינית אבל מה שאתם רואים זה הוספת חובה לנוסעים יוצאים בטיסה בין לאומית להציג בדיקת קורונה שלילית 72 שעות לפני המראה.

אחרי פסקה  יבוא: זו המשמעות של הפסקאות שלפניכם.

אחרי פסקה  יבוא: זה הודות לתיקון מס' 6 שהוסף.

אחרי פסקה  יבוא: (2).

אחרי פסקה  יבוא: בתקנת משנה (ב1) –

אחרי פסקה  יבוא: בפסקת משנה (1), בתחילתה יבוא "לעניין נוסע נכנס או נוסע במעבר" זו שוב החובה של המפעיל האווירי לדרוש לראות את בדיקת הקורונה השלילית לפני העלייה לטיסה בין לנוסע יוצא ובין לנוסע נכנס.

אחרי פסקה  יבוא: (3).

אחרי פסקה  יבוא: אחרי תקנת משנה (ב1) יבוא: "(ב2) בנוסף על האמור בתקנה (ב1), בתקופת תוקפן של תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה, נוסע בטיסה בין-לאומית יציג למפעיל האווירי, לפי דרישתו מסמך הנדרש לפי העניין והמפורט להלן:

אחרי פסקה  יבוא: אסמכתה כי הציג לוועדת חריגים הצהרה ומסמכים המעידים על כך שהוא יוצא מישראל למקום מגורים קבוע מחוצה לה, לפי תקנות הגבלת היציאה מישראל והכניסה אליה;

אחרי פסקה  יבוא: זו היכולת של מפעיל אווירי לדרוש מהנוסע, להראות לו שהוא באמת זכאי לצאת או להיכנס לישראל, אתם יכולים לראות שאנשים שהם אינם אזרחי ישראל ואינם תושבים קבועים יכולים לצאת פה בלי אישור ועדת חריגים רק עם אסמכתה שהוא הציג על זה מסמכים.

יעקב מרגי: אף פעם לא הבנתי את ההיגיון, אם אני לא אזרח ישראלי ואני רוצה לחזור למדינה שלי?

רננה שחר: מותר לך.

רננה שחר: זה גם בחוק העיקרי וגם בתקנות של הגבלת שהייה.

רננה שחר: יש טיסה יומית לפרנקפורט.

רננה שחר: "(4).

רננה שחר: תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ה בשבט התשפ"א (7 בפברואר 2021) בשעה 7:00" זה סונכרן יחד עם תקנות הגבלת היציאה והכניסה.

רננה שחר: (5).

רננה שחר: טיסה להובלת נוסעים שהמנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים אישר ערב תחילתן של תקנות אלה יראו אותה כאילו אושרה לפי תקנה כאילו אושרה לפי תקנה 1א(2)(ג) או (ד) לפי העניין".

רננה שחר: בשבוע שעבר היה אסור בכלל טיסות זרות, טיסות ישראליות הייתה הגבלה לפי חוק רישוי שירותי התעופה, פעלנו מול הרישיונות המסחריים של החברות ומכוח זה מנכ"ל משרד התחבורה אישר טיסות, אפילו טיסת פרנקפורט מכוח זה.

רננה שחר: זה לתת המשכיות שלא יצטרכו פעמים לקבל את אותו אישור.

איתי עצמון: מבחינת הנוסח היה צריך לכתוב שהמנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים אישר לפי חוק רישוי שירותי התעופה או לפי דין, צריך לציין כאן את מקור הסמכות.

יעקב מרגי: אני מבקש לשמוע את אורי סירקיס, שלא יגידו שלא נתנו לחברה האזרחית לדבר.

אורי סירקיס: צוהרים טובים.

אורי סירקיס: יש כשל בתהליך כי התהליך מפריד בין האישור לנוסע לבין אישור לטיסה.

אורי סירקיס: התהליך מפריד בין הברזל לנוסע.

אורי סירקיס: כדי שהנוסע ייסע צריכים להתקיים שני תנאים: אחד שהוא יקבל אישור ודבר שני, שהטיסה תקבל אישור, מה שלא היה בעבר.

אורי סירקיס: לכן, בניגוד למה שנאמר פה על ידי משרד הבריאות שלמשל טיסת בודפשט אושרה, זה לא היה בתהליך הנוכחי.

אורי סירקיס: טיסת בודפשט הייתה במערכות לפני כן ולכן לא היה צורך לקבל עליה אישור.

אורי סירקיס: טיסת קייב עבור הסטודנטים היוצאים, עד רגע זה לא אושרה ואין יכולת לאשר אותה משום שיש פה ביצה ותרנגולת.

שלמון: ברגע שיש אישור ועדת חריגים אפשר להגיש לרת"א - - -

אורי סירקיס: ועדת חריגים לא יכולים להגיש - - -

יבגני סובה: אם אתה מארגן טיסה לקייב וחזרה אתה יכול לקחת - - - כדי שיקבלו אישור ממשרד הבריאות, נכון?

יעקב מרגי: התפרצתם בדיוק כשהוא אמר את התשובה ולא שמענו.

יעקב מרגי: תחזור על התשובה בבקשה.

שלמון: ברגע שיהיה אישור ועדת חריגים לאותם אנשים והצעתי להגיש כקבוצה לא כבודדים, אתם תפנו לרת"א ולמנכ"ל משרד התחבורה ותגישו בקשה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מירי סוסלנסקי בבקשה, מטה להצלת תיירות חוץ.

יעקב מרגי: אני מאשר לך לומר דברים בקצרה למרות שזה לא נושא הדיון.

מירי סוסלנסקי: תודה.

מירי סוסלנסקי: אנחנו כמעט שנה, המטה להצלת תיירות חו"ל בוועדות, גם בוועדות הכלכלה וגם בוועדות הקורונה.

מירי סוסלנסקי: כל פעם מחדש מאשרים תקנות, דברים שמשתנים - - -

יעקב מרגי: את יודעת מי לא השתתף בדיון מאז?

יעקב מרגי: המוטציה הבריטית והדרום אפריקאית לא היו אתנו בדיונים.

מירי סוסלנסקי: נכון, לכן היינו בדיונים בכל הוועדות ויחד עם משרד התחבורה ומשרד הבריאות, באנו כבר ביוני וביולי עם בקשה לבצע בדיקות לכל מי שיוצא וכל מי שנכנס, לא משנה מה צבע המדינה.

מירי סוסלנסקי: אפרופו אנחנו חווים עכשיו את המוטציות בגלל התנהלות לא נכונה וחוסר קבלת החלטות.

יעקב מרגי: ד"ר שלמון, בהמשך לשאלתי הקודמת לגבי מחלימים ומחוסנים, הרי אנחנו לא מחסנים ילדים.

יעקב מרגי: באים הורים עם הילדים שלהם, מה אתם?

יעקב מרגי: כולם למלונית או לבית?

שלמון: כשבאים הורים מחוסנים עם ילדים קטינים, הנטייה היא לשחרר אותם הביתה בהתחייבות לעשות בידוד בית לילדים בבית.

יעקב מרגי: בידוד מלא, לא כאילו.

יעקב מרגי: כי יש כאלה בחברה הישראלית שהבידוד שלהם הוא בכאילו.

שלמון: זו הבעיה.

שלמון: אחרת היינו במקום אחר.

יעקב מרגי: אני לא צריך את האישור שלך.

יעקב מרגי: אני אומר את זה.

יעקב מרגי: אתה תקוע בתוך משרד הבריאות, אני בתוך עמי יושב.

שלמון: גם אני בתוך עמי יושב.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור התקנות?

יעקב מרגי: התקנות אושרו.

יעקב מרגי: התקנות אושרו.

יעקב מרגי: רבותי, משרד הבריאות ומשרד התחבורה אני חייב לומר לכם בסיכום, אני חושב שהטענה שהעלה חבר הכנסת פינדרוס מתבקשת.

יעקב מרגי: אני מבקש שהטיפול באזרחי חו"ל שמרכז חייהם בארץ יטופל בוועדה ולא בקונסוליות.

יעקב מרגי: אני לא מבין את זה שמשרדי הממשלה לא מקבלים קהל, שיתחילו לקבל קהל בזום.

יעקב מרגי: זאת ההזדמנות שלי לזעוק את זעקת האזרחים.

יעקב מרגי: האזרחים פוחדים לקבל קנסות, המשרדים צריכים לקבל קהל בזום.

יעקב מרגי: מה הקיפאון והקיבעון הזה.

יעקב מרגי: תודה לכולם הישיבה נעולה.