ועדת המשנה לעידוד תעסוקה והכשרות מקצועיות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 3, 2021-02-09 10:14

חוה אתי עטייה: בוקר טוב, יום שלישי בשבוע, כ"ז בשבט התשפ"א, 9 בפברואר 2021.

חוה אתי עטייה: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

חוה אתי עטייה: על אף שאנו נמצאים בפגרת בחירות, ועל אף שהוועדה אינה יכולה לקיים ישיבות מעקב סדורות, ומפאת חשיבות הנושא, פניתי ליו"ר הוועדה, לחבר הכנסת חיים כץ, כדי שיפנה לוועדת ההסכמות ויקבל את אישורה לכנס את הוועדה, ועל כך אני מודה לו.

חוה אתי עטייה: נמצאת אתנו חברת הכנסת ענת כנפו, חברת כנסת חדשה מסיעת יש עתיד.

חוה אתי עטייה: אני מאחלת לך הצלחה רבה בתפקידך החדש.

חוה אתי עטייה: אנחנו נשמח, בעזרת השם, שתהיי אתנו גם בקדנציה הבאה.

ענת כנפו: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: יושבת אתנו גם הגברת ללי שמלווה אותנו ומסייעת לנו.

חוה אתי עטייה: אני רוצה להזכיר לכם, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שיעור האבטלה בחודש ינואר 2021, בהשוואה לסגרים הקודמים, זינק ל-16.7%.

חוה אתי עטייה: בחודש דצמבר 2020 שיעור האבטלה היה 13.7%, יש פער.

חוה אתי עטייה: להזכירכם, לפני המגיפה שיעור האבטלה היה 3.5% עד 4%.

חוה אתי עטייה: שאלת השאלות – האם משרדי הממשלה מוכנים ליום שאחרי החל"ת?

חוה אתי עטייה: איזה תכניות יחליפו את החל"ת, שיסתיים בסוף יוני 2021?

חוה אתי עטייה: אנחנו נחלק את הדיון לשני חלקים: בחלק הראשון הוועדה תקבל דיווח מהמשרדים הממשלתיים בעניין תקציבי ההכשרות לשנת 2021.

חוה אתי עטייה: אני מזכירה לכם, בפעם הקודמת התכנסנו ב-7 בדצמבר.

חוה אתי עטייה: המטרות של הוועדה לעשות מעקב על התוצאות בשטח ועל ההשמות.

חוה אתי עטייה: הוועדה תבקש מכל השחקנים בדיון הנוכחי לדווח כמה הכשרות נעשו בפועל, מה הוא התקציב שנוצל, תחומי ההכשרות והיקף הפעילות.

חוה אתי עטייה: שוב אני מזכירה לכם, שבחודש מרץ 2021 וביוני 2021 מבקר המדינה אמור להגיש דוח.

חוה אתי עטייה: בחלק השני נדון בסוגיית חזרתן של הנשים למעגל התעסוקה.

חוה אתי עטייה: נתחיל בחלק הראשון.

חוה אתי עטייה: אני מעלה את הדוברת הראשונה, ד"ר איריס נחמיה, ראש מנהלת התעסוקה וההכשרות המקצועיות, אני מאחלת לך הצלחה רבה בתפקידך החדש.

חוה אתי עטייה: נקווה שתצעידי את המנהלת קדימה, תמנפי אותה ותתרמי תרומה רבה להצלחת ההכשרות.

חוה אתי עטייה: קיבלנו מכם מסמך, מענה בהמשך לשאלות – בעצם פנינו אליכם לקבל מענה, אך לא קיבלנו.

חוה אתי עטייה: אני מקווה שתתני לנו פחות או יותר מענה על השאלות שהפנינו אליכם.

חוה אתי עטייה: אני מעבירה לך את רשות הדיבור, בהצלחה רבה.

איריס נחמיה: תודה רבה.

איריס נחמיה: אני רוצה לברך על עבודת הוועדה – עבודת הוועדה שעוקבת אחר הנושא של הכשרות מקצועיות בתחום התעסוקה, זה הנושא הקריטי היום.

איריס נחמיה: אני שמחה גם לראות כל כך הרבה שחקנים כאן ושותפים, עם חלקם נפגשנו, עם חלקם עוד ניפגש.

איריס נחמיה: השטח ממש משווע לשיתוף הפעולה בין משרדי הממשלה, ויש כאן הירתמות נרחבת ביותר של כלל המשק.

איריס נחמיה: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא ורחב עם כלל משרדי הממשלה וכלל הגורמים הרלוונטיים מתוך שירות המדינה ומחוצה לו, ואנחנו באמת מודים על ההזדמנות הזאת.

איריס נחמיה: הקמנו את המנהלת בתחילת חודש ינואר.

איריס נחמיה: אני נכנסתי לתפקידי ב-6 בינואר.

איריס נחמיה: נכנסנו במלוא העזוז, הסרנו הרבה מאוד מהחסמים שהיו בחודש האחרון ואנחנו מוכנים לפעולה.

איריס נחמיה: אנחנו עובדים על תכנית פעולה נרחבת יחד עם שר האוצר, שזה אחד הנושאים המרכזיים ששמנו עליו את יהבנו.

איריס נחמיה: התוכנית כולה כוללת הכשרות ענפיות, פנים מפעליות למקצועות בפריון גבוה.

איריס נחמיה: התחומים שעליהם אמונה המנהלת הם תחומי התשתיות והבינוי, תעשיית ההייטק והתעשייה בכלל, בדגש על מקצועות בפריון גבוה.

איריס נחמיה: עד כמה שניתן לומר, ננצל את ההזדמנות שיש עכשיו במשבר הנוכחי, עד כמה שניתן לומר הזדמנות, להסיט עובדים שקיימים נמוך לפריון גבוה, להיות מכפיל כוח עבור המשק בצוק העתים בעת הנוכחית, ובנוסף לזהות מקומות שבהם תצורת האבטלה הזו שונה ממה שראינו עד עכשיו.

איריס נחמיה: המיקוד של המנהלת הוא בעיקר בנושא של צעירים.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, תכנית העבודה כוללת הכשרות ענפיות, פנים מפעליות, הכשרות בתחום בינוי, תוך השמה של אלפי עובדים בקצה, הכשרות לעובדים עבור קטנים ובינוניים, שגם לא ניתן לזה מענה, לצורך קפיצת המדרגה הדיגיטלית שאנחנו יודעים שנעשית כתוצאה מהעבודה מרחוק.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, מיקוד המנהלת הוא בעיקר באוכלוסיית הצעירים ובענפים ספציפיים.

איריס נחמיה: יש לנו הרבה מאוד תכניות, אנחנו כבר תקצבנו הרחבה של מסלולי הייטק יחד עם הרשות לחדשנות, כ-1,700 - - - בנוסף לזה, בתקופה הקרובה, בחודשיים הקרובים, אנחנו מתוכננים להוציא שני קולות קוראים, אחד עם שירות התעסוקה, ואחד קול קורא פתוח, לעוד כ-5,000 הכשרות והשמות בקצה.

איריס נחמיה: אני רוצה להיות אחראית ולא לזרוק סתם מספרים לאוויר, אבל המטרה לנגד עינינו.

איריס נחמיה: אנחנו רואים את האחד ביולי, זה מועד החזרה של העובדים מחל"ת.

איריס נחמיה: אנחנו רוצים להציע שתהיה רשת ביטחון, שתבטיח להם את אותן הכשרות והשמות.

איריס נחמיה: יחד עם זרוע העבודה, אנחנו רוצים לעבוד על דמי קיום, שזאת אחת הסוגיות שיש צורך לטפל בה.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, יש לנו הרבה מאוד כיוונים ונושאים שונים.

איריס נחמיה: אנחנו מאוד עוסקים כרגע בגיבוש, כולל יישום, ותקצוב, יחד עם אגף תקציבים ויחד עם כלל הגורמים הרלוונטיים.

איריס נחמיה: אתם תראו שתוך חודש, חודשיים אנחנו נשמח להגיע שוב לוועדה ולדווח איפה אנחנו עומדים.

איריס נחמיה: אני שמחה על עבודת הוועדה, זה מה שהיא צריכה לעשות.

איריס נחמיה: אנחנו עובדים על זה במלוא המרץ.

חוה אתי עטייה: האם תוכלי לגעת בנושא התקציב 2021 והתקציב שבוצע, או שאני אשאיר את זה לאביעד ואילון גולדשטיין?

איריס נחמיה: התקציב שניתן למנהלת התעסוקה וההכשרות המקצועיות עומד על כ-243 מיליון שקלים, מתוכם נמצא לנו כרגע 27 מיליון שקלים, שזה הכסף שהועבר לרשות לחדשנות עבור המסלול המשותף שלנו יחד עם הרשות לחדשנות.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, כרגע אגף תקציבים תקצב פעולות נוספות – זה רק שלנו.

איריס נחמיה: לגבי ה-1.325 מיליארד, שזה סך התקציב, אביעד יכול לענות לטובת העניין.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אתם יותר תתכללו את כל אלה שעוסקים בהכשרות המקצועיות או רק את רשות החדשנות, שירות התעסוקה, זרוע העבודה?

חוה אתי עטייה: יש עוד משרדים.

איריס נחמיה: אנחנו לא עוסקים בתכלול; כמו שאמרתי, אנחנו כן רואים הזדמנות לשתף פעולה בצורה הרבה יותר טובה, כי עם כל הכבוד, את המעסיק ואת המובטל בקצה לא מעניינות המריבות של כולנו, ומה שהם רוצים לראות זה תוצאות בשורה התחתונה.

איריס נחמיה: אנחנו לא מתכוונים לתכלל, אלא להיות מכפיל כוח.

איריס נחמיה: כבר פנו אלינו הרבה מאוד משרדי ממשלה, ואנחנו פנינו אליהם למיזמים משותפים יחד עם עמותות.

איריס נחמיה: הרעיון הוא לראות את התמונה המלאה, מתוכה לזהות מה כבר נעשה, ואם אפשר לתת לזה איזשהו boost נוסף ולסייע, כמובן שזה מה שאנחנו עושים, וכמו שאמרתי, גם להתמקד בדברים שלא נעשים עד עכשיו, למשל יחד עם המגזר הציבורי הרחב, חברות ממשלתיות, לשים גם בזה תקצוב לטובת הכשרות יחד עם חברות ממשלתיות.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, יש עוד הרבה מאוד תכניות.

איריס נחמיה: עד שזה לא סגור עד הסוף, אני לא רוצה לומר את כל הדברים, אבל הכיוון הוא לא להחליף אף אחד, ממש לא להחליף אף אחד, פשוט לעסוק בשיתוף פעולה, לראות מה קיים ואיזה ערוצים כרגע לא מתוקצבים ובהם לתקצב; לא לעשות את אותו הדבר ולצפות לתוצאות שונות, אלא לראות מה לא נעשה ושם לתקצב.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, למשל, העסקים הקטנים והבינוניים, בשיתוף פעולה עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים והמובטלים שרוצים להיות עצמאים – איזה סוג של הכשרות יכולות להינתן להם?

איריס נחמיה: להסתכל על הזרם ועל המלאי, אלה שנכנסים כל הזמן למעגל האבטלה, איך אנחנו עוצרים את זה?

איריס נחמיה: וגם מה שקיים נכון להיום בהיקף המובטלים, איך אנחנו מצמצמים בסוף את ההיקף הזה ונותנים הכשרות עם השמה בקצה?

איריס נחמיה: זה הדגש שלנו.

חוה אתי עטייה: את יכולה לחזור שנית על מספר המוכשרים?

איריס נחמיה: לי חשוב לומר, שכרגע יש לנו רק ברשות החדשנות כ-1,700 מוכשרים, כולל השמות בקצה.

איריס נחמיה: התקציב שלנו, 243 מיליון שקל, כמובן מספיק להיקף הרבה יותר נרחב.

איריס נחמיה: אנחנו כבר מוציאים תכנית לכ-5,000 מוכשרים פלוס מושמים בקצה.

איריס נחמיה: מעבר לחודשיים האלה, כמו שאמרתי, אנחנו בונים את התכנית, ואני מניחה בכל מקרה שעד סוף 2021 יהיו כמה עשרות אלפים, זה גם מאוד תלוי בביקושים שיש במשק.

איריס נחמיה: הסיבה שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד נרחב היא לראות איזה סוג של תמריצים יבטיחו חזרה למעגל העבודה, כי היום היקף המשרות הפנויות עומד על כ-60,000, אבל זה לא ממש, זה יותר המספרים והסטטיסטיקות.

איריס נחמיה: אנחנו מאמינים שיש הרבה יותר, ואיך אנחנו מגיעים בסוף ללקוח קצה, איך אנחנו מחברים בין ההיצע לבין הביקוש, מה קיים היום במדף ההכשרות, אבל בהכרח מגיע למעסיק או למובטל – שוב, בגלל ריבוי של כל כך הרבה גופי הכשרה, על זה אנחנו גם עובדים, איך אנחנו מחברים בין היצע לבין ביקוש, כי אנחנו חושבים ששם נמצאת התשובה.

חוה אתי עטייה: מה פחות או יותר משך ההשתלמות שכל מוכשר יעבור?

איריס נחמיה: זה תלוי באיזה סוג של הכשרה.

איריס נחמיה: זו יכולה להיות הכשרה קצרת טווח של חודש ימים, של חוסן תעסוקתי, מתן מיומנות כזו או אחרת, להכשרות הרבה יותר ארוכות, בין שלושה חודשים לחצי שנה, למשל בתחומים של בינוי.

איריס נחמיה: יש כמובן הכשרות ארוכות יותר, ככל שנדרשת רמת מיומנות הרבה יותר גדולה וידע הרבה יותר מעמיק, והכשרות שהן ארוכות יותר לתקופה של שנתיים להנדסאים, ומהנדסים זה כבר רבע שנים.

איריס נחמיה: אלה הטווחים של התכניות.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, זה נע מקצר מאוד לארוך.

איריס נחמיה: אנחנו כרגע מתמקדים בתקופת זמן שהיא בין שלושה חודשים, שזה היקף הכשרה שמספיק איכותי, לתקופה של שנה וחצי.

איריס נחמיה: אנחנו לא פוסלים גם תכניות אחרות, שהן תכניות ארוכות טווח כדי שיבטיחו בסוף שלעובד יהיה המטען שיוכל לעבוד אתו בצורה טובה יותר, כי בסוף יש מעסיק בקצה.

איריס נחמיה: תזכרו שהמעסיק רוצה לקבל עובדים איכותיים, לא לסמן וי "ביצענו את ההכשרה וזהו".

איריס נחמיה: בסוף יש מעסיק בקצה, שרוצה לראות שהאדם מספיק מיומן, יש לו הכלים, ולכן אנחנו עובדים יחד עם המעסיקים לראות מה הוא סוג ההכשרה, להבטיח שהוא יעסיק אותו לתקופת זמן.

איריס נחמיה: אנחנו יודעים שלמשל בתעשיית ההייטק יש אתגר מאוד גדול לג'וניורים, אנשים שהם חסרי ניסיון, סיימו את התארים למשל, אבל לא מצליחים להיכנס למקצועות שאותם למדו.

איריס נחמיה: צריכה להיות איזושהי סגירת פער.

איריס נחמיה: לכן כאשר סוגרים את הפער או מאפשרים עבודה אצל המעסיק לתקופת התמחות מסוימת, מתאפשרת סגירת הפער וצבירת הניסיון שנדרש כדי לעבוד בתעשייה.

איריס נחמיה: חשוב שתדעו שאנחנו עושים התערבות כירורגית, שתבטיח בסוף את ההשמה בקצה ולאורך זמן, לא אחרי שהמעסיק מקבל את התקציב מהמדינה, הוא משחרר את אותו עובד לנפשו.

איריס נחמיה: הרעיון הוא שיהיה טווח ריאלי לקבלת הניסיון, ובמידה ואחר כך ייצא לשוק, הוא יהיה מאוד מבוקש.

איריס נחמיה: אגב, העיסוק שלנו במקצועות עם ביקושים גבוהים.

איריס נחמיה: אנחנו יודעים מראש שנניח בתעשיית ההייטק ובעולם של תשתיות לאומיות, יש עלייה משמעותית בהיקף הביקושים לאור פרויקטים לאומיים שהמדינה עושה, לאור ביקושים בתעשיית ההייטק שנוצרו בעקבות משבר הקורונה.

חוה אתי עטייה: האם את יכולה לפרט לנו בגין כל מוכשר, כמה הממשלה מממנת?

חוה אתי עטייה: איך המודל?

חוה אתי עטייה: הוא מודל גמיש?

חוה אתי עטייה: המוכשר מקבל דמי אבטלה ובמקביל הוא יוצא להכשרה כנגד שוברים?

חוה אתי עטייה: את יכולה לפרט יותר?

איריס נחמיה: ישנן תכניות שונות, שכמו שאמרתי, אנחנו בנינו את זה במסגרת המנהלת, כסוג של תיק השקעות.

איריס נחמיה: אנחנו מסתכלים על סוגים שונים של מסלולים, ולאור כל מסלול אנחנו רוצים לראות התשואה שלו שתהיה לשוק, מה העלות של ההכשרה וכמה זה יחזיר חזרה מבחינת השכר של העובד.

איריס נחמיה: זה שונה בין סוגים שונים של הכשרות.

חוה אתי עטייה: מראש את לא יכולה לדעת?

איריס נחמיה: לא, אני יכולה לומר שלמשל בשירות התעסוקה מדובר על שוברים.

איריס נחמיה: יש סוגים שונים של הכשרות בעלויות שונות, שיכולות לנוע בין 3,000 שקלים להכשרה עד 16,000 שקלים כולל תמריץ.

איריס נחמיה: ברשות לחדשנות עלות ההכשרה הייתה בין 5,000 שקלים ל-12,000 שקלים, אבל על זה היה תמריץ להעסקה של העובד בתקופת זמן שהיא ארוכה יותר.

חוה אתי עטייה: זה למעשה המצ'ינג?

חוה אתי עטייה: זה מצ'ינג, לא? זה מימון תואם?

איריס נחמיה: זה מימון חלקי של הממשלה.

איריס נחמיה: הממשלה מסבסדת את העלות של ההכשרה, ובחלקים מסוימים כמו שאמרתי היא משתתפת – נניח במשרד הכלכלה ההשתתפות היא מסלול לעידוד תעסוקה, ושם היא משתתפת בערך ב-20% מגובה השכר לתקופה מסוימת, כדי להבטיח את הניסיון שיש לאדם.

איריס נחמיה: לכן זה מאוד שונה בין תכנית לתכנית, המטרה שלנו לראות מה עובד בצורה יותר טובה, לא לשים את כל הביצים בסל אחד.

איריס נחמיה: התכנית שאיתה אנחנו נצא בחודש הקרוב, כמו שאמרתי, היא מסלול פתוח, בדומה למסלול הפתוח שהיה ברשות לחדשנות, אבל מסלול פתוח שיאפשר גם למעסיק וגם לגוף מוכשר לקלוט את העובד, זאת אומרת: גם גוף מכשיר שמביא את המעסיק בקצה, יכול לקבל את המימון, וגם מעסיק שאומר: יש לי גוף הכשרה, אני רוצה את המימון לטובת מקצוע שהוא בביקוש גבוה אצלי עם פריון גבוה מעל לשכר הממוצע במשק.

איריס נחמיה: אנחנו מסתכלים על שני הצדדים, אנחנו פותחים את זה בצורה נרחבת, לראות מה עובד ומה פחות יעבוד, ממש מסלול שאנחנו מאמינים מאוד שזאת תהיה החדשנות, כי זה יפתח את השוק, יפתח את השירות להרבה מאוד גופי הכשרה ומעסיקים בקצה, במקום מודל שהוא יותר ריכוזי שנעשה על ידי המדינה.

איריס נחמיה: זה יפתח את השוק ויאפשר קליטה הרבה יותר רחבה של מועסקים גם להכשרות וגם למעסיקים בקצה לקלוט את העובדים.

חוה אתי עטייה: ביקשו שאני אשאל מתי המנהלת תתחיל לעבוד.

חוה אתי עטייה: אני ארכז לך שאלות שהפנו אלי, ואז תתייחסי.

חוה אתי עטייה: מה הכוונה לצעירים?

חוה אתי עטייה: מה עם גמלאים וגילאי 50 פלוס?

חוה אתי עטייה: האם המנהלת לא מתעסקת בתעסוקת מבוגרים?

חוה אתי עטייה: לגבי צעירים אקדמאים, האם את יכולה להתייחס לקריטריונים?

חוה אתי עטייה: האם דרושה תעודה אקדמית?

איריס נחמיה: המנהלת התחילה לפעול באחד בינואר מתוקף החלטת ממשלה 568, שנועדה להתערב בשוק העבודה במשבר הנוכחי ולסייע במשבר הזה.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, כמכפיל כוח רחב, המנהלת כבר התחילה לפעול.

איריס נחמיה: היא כבר תקצבה פעילות והרחיבה את המסלול הראשון, שהוא הרשות לחדשנות, בהיקף נוסף של 1,700 מועסקים בקצה ובהיקף של כ-27 מיליון שקלים.

איריס נחמיה: חוץ מזה, כמו שאמרתי, בחודשיים הקרובים אנחנו מתעתדים להוציא עוד שני קולות קוראים לעבודה ממש בשבוע הקרוב עם שירות התעסוקה ל-On the Job Training ספציפית בתעשייה מסורתית במשרות עם פריון גבוה.

איריס נחמיה: זה ממש מה שקורה בימים אלה.

איריס נחמיה: לגבי צעירים, 82% הם מובטלים שהם לא אקדמאים, הם חסרי מיומנויות, רובם עד גיל 34.

איריס נחמיה: נכון שאנחנו יכולים לראות היום גם בני 50 פלוס ואוכלוסייה חרדית ואוכלוסייה ערבית, שידענו מראש שאלה אוכלוסיות שעוד במשבר הקודם היו אוכלוסיות במיקוד.

איריס נחמיה: נעשית עבודה מאוד מאוד טובה באוכלוסיות, יחד עם מנהל אוכלוסיות.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, אנחנו לא רוצים לעשות את אותו דבר, אלא לראות באיזה מקומות נכון להתערב.

איריס נחמיה: זה לא שאנחנו לא נוגעים בכלל בבני 50 פלוס או בחרדים וערבים.

איריס נחמיה: בכל אחת ואחת מהתכניות ניתן תקצוב לעידוד התעסוקה עבור האוכלוסיות האלה.

איריס נחמיה: המיקוד שלנו ספציפית במנהלת זה להסתכל כרגע באבטלה הנוכחית, איך אנחנו נותנים את המענה להיקף הנרחב ביותר של מובטלים, שהם צעירים חסרי מיומנויות.

איריס נחמיה: באבטלה חיכוכית בהיקף של 4%, בדרך כלל אלה שיצאו לתוך המשק, משוחררי הצבא, נקלטו בעבודות שהן עבודות בענפים שלא בהכרח נדרשים להם מיומנות, כמו: בארים, כל מיני ענפים שחלקם הגדול היום סגור, והצפי שיש בכל העולם, לא רק במדינת ישראל, לחזרה מלאה של הפעילות ייקח זמן.

איריס נחמיה: לכן אנחנו יכולים לראות שהאבטלה הזו תיקח הרבה יותר זמן, ולכן חשוב לנו מאוד לשים על זה את הדגש.

איריס נחמיה: אבל אני אומרת שזה לא רק, אנחנו לגמרי בונים את התכנית.

חוה אתי עטייה: את משערת שבני 50 פלוס יוכלו להשתלב?

איריס נחמיה: בוודאי, זה לא שאנחנו סוגרים, אמרנו שהמיקוד בזה, אבל בסוף המנהלת פועלת על כלל המשק, על כלל ההיבטים במשק, ואני חושבת שנכון כבוד יושבת הראש גם להפנות את השאלה לאביעד, כי בסוף הוא מסתכל כאגף התקציבים גם על כלל הגופים המתוקצבים נכון להיום, ולכן חשוב שגם העמדה של אגף התקציבים תישמע, כי יש להם גם היבטים נוספים.

איריס נחמיה: בסוף זה פאזל, שנכון לחבר את כל החלקים שלו.

חוה אתי עטייה: מה התקציב שהוקצב לשני הקולות הקוראים?

חוה אתי עטייה: לא התייחסת לזה.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, אנחנו נוציא את הקול הקורא, אנחנו נראה מה ההיקף של הביקושים שיש בשוק.

איריס נחמיה: סך הכול בשני הקולות הקוראים אנחנו מדברים על כ-100 מיליון שקל.

חוה אתי עטייה: סכום די נכבד.

חוה אתי עטייה: לפני שאני אתן את רשות הדיבור לחברות הכנסת, איזה מענה אתם מתכננים לעסקים קטנים ובינוניים?

חוה אתי עטייה: אם את יכולה קצת יותר לפרט, נתבקשתי לשאול את השאלה.

איריס נחמיה: אנחנו רואים שתי מגמות.

איריס נחמיה: מגמה אחת, אנחנו יכולים לראות שלמרות שהרבה מאוד עסקים נסגרו, כ-50,000 עסקים נסגרו וצפויים עוד להיסגר בעקבות המשבר הכלכלי; עדיין אנחנו יכולים לראות תנועה משמעותית בעולם למעבר של מובטלים להקמה של עסקים עצמאיים, עסקים קטנים ובינוניים.

איריס נחמיה: אנחנו רואים תנועה גדולה בארצות הברית ובעוד מספר מדינות.

איריס נחמיה: אנחנו צופים שגם פה בישראל יהיה רצון של מובטלים להקים עסקים קטנים ובינוניים, ויחד עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים אנחנו נתמוך במהלך הזה.

איריס נחמיה: דבר נוסף שאנחנו יודעים זה שמדינת ישראל תקצבה מעבר של עסקים קטנים ובינוניים לדיגיטל ולאון-ליין בעקבות משבר הקורונה והריחוק החברתי.

איריס נחמיה: יש קפיצת מדרגה דיגיטלית של עסקים קטנים ובינוניים.

איריס נחמיה: אנחנו רוצים לבנות יחד איתם תכנית שתסייע להם לקלוט מובטלים מהשוק, שירצו להתמקצע בתחומים של און-ליין ודיגיטל, והם יקלטו את אותם מובטלים ביכולות שאין כרגע לאותם עסקים קטנים ובינוניים.

איריס נחמיה: אגב, המדינה נכון להיום, למעט העבודה המבורכת שנעשית על ידי הרשות לעסקים קטנים ובינוניים שתומכת בהקמה, היא בכלל לא תקצבה הכשרות מקצועיות.

איריס נחמיה: הכשרות מקצועיות שניתנו הן מ-15 עובדים ומעלה ודווקא כאן אנחנו רואים הזדמנות מאוד טובה להסתכל על העסקים הקטנים והבינוניים ולתמוך במעבר שלהם לדיגיטל.

איריס נחמיה: גם בזה אנחנו נתמוך.

איריס נחמיה: אלה תכניות שנמצאות כרגע נמצאות בעבודה מפורטת יותר כדי להבין מה ההיקף שנדרש, על כמה עסקים מדובר, מלבד האון-ליין והדיגיטל, איזה סוג עסקאות ייכנסו תחת המנדט שניתן לנו בהחלטת הממשלה.

רות וסרמן לנדה: הגעתי לא ממש בהתחלה, אבל הייתי רוצה מאוד לשאול לגבי שני דברים.

רות וסרמן לנדה: אם את יכולה להתייחס לרעיון של עידוד חברות הייטק מהמשק, שיבצעו סוג של הכשרות ל-outsourcing בפריפריה בכלל ובעיקר ברשויות מקומיות ערביות, שכמובן אחרי זה – זה יוביל להשמה.

רות וסרמן לנדה: זה משהו שלא קיים בצורה מובנית כבר היום, אבל זה יכול להיות מענה מאוד מאוד מהיר וטוב יחסית לאבטלה גם בעקבות הקורונה וגם באופן כללי בעיקר ביישובים הערביים.

רות וסרמן לנדה: במעט מאוד רשויות מקומיות ערביות יש אזורי תעשייה, זה כמובן עניין לטווח רחוק מאוד.

רות וסרמן לנדה: יש כמה שבשנתיים הקרובות כן מפתחים אזורי תעשייה, שתי דוגמאות מאוד נקודתיות הן כפר ברא באזור השרון ואל בטוף מועצה אזורית בצפון.

רות וסרמן לנדה: השאלה היא איך אפשר לעודד תעשיות להגיע למקומות המאוד מרוחקים האלה, כפר ברא לא כל כך מרוחק, אבל אל בטוף למשל מבחינת תעשייה, סתם דוגמה כמו סודהסטרים, שמבחינת mindset מאוד מוכוונת לסוג כזה של מקום ושילוב והחלה, מבחינת השינוע של התוצרים שלהם, זה מאוד מייקר.

רות וסרמן לנדה: זאת לא רק סודהסטרים, אבל כל תעשייה שהיא – איך אפשר לעודד את הדבר הזה, כדי לאפשר יותר מקומות תעסוקה, בעיקר ברשויות מקומיות ערביות, וכמובן בהקשר הזה לתת לנשים ערביות יותר מענה, כי יותר קשה להן לצאת מהפריזמה של המיקום הגיאוגרפי, לא כולן, אבל רבות מהן.

רות וסרמן לנדה: תודה.

איריס נחמיה: נתבקשתי לענות כאן על שאלה, שיותר נוגעת לחוק עידוד השקעות הון ואזורי פריפריה – מרכז ההשקעות במשרד הכלכלה אמון על הנושא הזה, ואני יודעת שהם עושים עבודה מאוד טובה לתת מענים נוספים ולנסות לשפר.

חוה אתי עטייה: את יכולה להעלות את השאלה הזאת גם בפני גיל ממשרד הכלכלה, אני אתזכר אותך.

רות וסרמן לנדה: מעולה.

איריס נחמיה: אבל את נגעת במשהו מאוד חשוב.

איריס נחמיה: אחד הדברים שראינו זה שיש הרבה מאוד גם הכשרות, גם תכניות שקיימות היום על מדף ההכשרה.

איריס נחמיה: הן לא בהכרח מגיעות – לא למעסיקים למועסקים בקצה.

איריס נחמיה: דווקא שיתוף הפעולה שאנחנו עושים היום עם משרד הפנים, עם משרד הכלכלה, עם זרוע העבודה, עם כלל הגופים הרלוונטיים, עם שירות התעסוקה כמובן.

איריס נחמיה: טלי ניר שמייצגת את ארגון 121 גם הסבה את תשומת הלב לנושא הענפי.

איריס נחמיה: ההסתכלות הזו, שהיא גם אזורית וגם ענפית, להסתכל על אזורי התעשייה שקיימים באותו מקום, ומחברת למעשה את כל השירותים סביב שולחן אחד – כשמצד אחד הרשות המקומית יכולה לראות את המובטל בקצה, מי הוא, מה הוא, מה היכולות שלו, מה הוא מביא מצד אחד; ומצד שני את המעסיקים, בין אם הם נמצאים באשכול או ביישוב מסוים – החיבור בין הדברים שאנחנו כממשלה יכולים להגיד: הנה, בואו תראו, אלה כל התכניות שיש, בואו תגידו איזה פערים יש לכם היום, ממש לספור את הפתרונות, בין אם זה לאוכלוסייה הערבית, בין אם זה לאוכלוסייה החרדית, או לאוכלוסיות נוספות שנמצאות במעגל האבטלה, כמו: אנשים עם מוגבלות.

איריס נחמיה: אלה פתרונות הרבה יותר מותאמים, ולא רק לציין כל מה שיש לנו.

איריס נחמיה: הרעיון הוא לחבר בצורה הרבה יותר טובה.

איריס נחמיה: את ממש התפרצת לדלת פתוחה מבחינתי, כי היא הנקודה, היא בעיניי הנקודה שתאפשר בסוף את כל מה שאנחנו עושים בממשלה – ובאמת נעשות הרבה מאוד פעולות בממשלה, ולא רק בממשלה, הרבה מאוד גופים שקיימים היום – לחבר אותם בצורה יותר טובה יחד עם העסקים בקצה.

איריס נחמיה: ציינת כאן את חברות ההייטק, שגם הן רוצות להיות שותפות.

איריס נחמיה: זאת הזדמנות לקרוא כאן לכולם להיכנס תחת האלונקה בעת הנוכחית ולשתף פעולה יחד אתנו, בין אם זה מענה לקולות הקוראים, או חיבור במיזמים משותפים, כך שאנחנו נוכל בסוף להסתכל על כלל המשק, וכולנו כאזרחי מדינת ישראל נוכל ליהנות מהמינוף של כלל גופי הפילנתרופיה וגם הגופים שנמצאים במשק, חיבורים של כולם יחד, כשעל זה עמלים.

איריס נחמיה: כבוד יושבת הראש, אנחנו חושבים שבסוף זה מה שיסייע בצורה היותר טובה – להסתכל על התכניות גם החדשות שאנחנו מביאים, גם הקיימות נכון להיום, להסתכל מה קיים בשטח, איזה פערים קיימים ולעשות חיבורים הרבה יותר טובים סביב השולחן.

רות וסרמן לנדה: קודם כל תודה רבה על התשובה המאוד מפורטת.

רות וסרמן לנדה: אופרטיבית, אם עכשיו רשויות מקומיות ערביות רוצות לפנות לאותו גורם מתכלל שאת מדברת עליו, ששם את כל הפתרונות הללו, של משרד הכלכלה ושל משרד האוצר וגם הגופים הלא ממשלתיים, מי הכתובת?

רות וסרמן לנדה: מה הצד האופרטיבי שעליהן לנקוט בו?

איריס נחמיה: ספציפית ממש כמו שאמרתי, אנחנו עובדים יחד עם הגורמים שציינתי.

איריס נחמיה: בשיתוף עם משרד הפנים, אנחנו בונים ממש בימים אלה תורה כתובה, שתסייע קודם כל לראות כל מה שקיים נכון להיום ואז לחבר זאת לצרכים בקצה, זה הדבר הראשון.

איריס נחמיה: דבר שני שאנחנו נעשה זה פיילוטים, לראות איך זה עובד בשטח, מה הצרכים, ואנחנו נפרסם על זה כמובן קולות קוראים.

רות וסרמן לנדה: אני אשמח לראות את התוצר המדובר מבחינת העבודה הבין-משרדית שמתכללת את כל הדבר הזה, כמו מפת דרכים לרשויות.

חוה אתי עטייה: שמענו סקירה מאוד מעודדת, נתת לנו אופטימיות.

חוה אתי עטייה: ועדת המשנה תשמח לקבל בכתב את התכנית שפירטת במהלך החודש – עד חודש או מעבר לחודש – כדי להעמיק בנושא.

איריס נחמיה: אנחנו נסיים את העבודה, באישור כמובן שר האוצר וכלל הגורמים הרלוונטיים, וכמובן נשמח לפרסם אותה קודם כל לוועדה ולציבור.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, אנחנו מזמינים כאן גופים נוספים שרוצים להשמיע או לתת את תרומתם כדי שנוכל להתכונן לזה בצורה יותר טובה.

איריס נחמיה: אני משערת שבסוף לא הכול אנחנו יודעים, אבל מיפינו בצורה די טובה את השחקנים, מה הם נותנים נכון להיום, ועדיין אנחנו מגלים כל פעם דברים חדשים, אבל הרעיון הוא בסוף לצאת בתוכנית כולה שתיתן את המענים, להיות מכפיל כוח לגופים האחרים.

איריס נחמיה: אין לי ספק שאנחנו בסוף בהסתכלות כוללת, כלל הממשלה פועלת עד כמה שניתן להתמודד בצורה הטובה ביותר עם המשבר, ושוב לנצל את המשבר הנוכחי לקפיצת מדרגה משמעותית לשוק העבודה, וספציפית להכשרות המקצועיות.

חוה אתי עטייה: אנחנו מאוד מקווים.

חוה אתי עטייה: משרד הפנים, מה תפקידו כאן בכוח?

חוה אתי עטייה: בגלל הפריפריה שציינת?

חוה אתי עטייה: או שמשרד הפנים, הנגב והגליל גם עוסקים בהכשרות מקצועיות?

איריס נחמיה: הבנו שיש הרבה מאוד משרדי ממשלה, שכל אחד נותן סוג אחר של הכשרות לפי עולם התוכן שלו.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, קיימות הרבה מאוד תכניות, תכניות מצוינות.

איריס נחמיה: הן לא בהכרח תמיד מגיעות ללקוח הקצה.

איריס נחמיה: התפקיד של משרד הפנים כאן הוא בעיקר סיוע ושותפות יחד אתנו, סיוע במיפוי בכלל המדינה, לא להסתכל רק על המספר 590,000 מובטלים בחודש מרץ, אלא לנסות לזהות איפה רמת האבטלה גבוהה יותר, למה, מה הם החסמים שקיימים, לרתום את השלטון המקומי שחלקו הגדול כבר רתום לטובת המהלך, כי אנחנו רואים אחוזי אבטלה גבוהים, כשזה בא לידי ביטוי אחר כך בקושי בתשלומי ארנונה.

איריס נחמיה: יש כאן שותפות, בעיני משמעותית ביותר שיכולה להיות, בין שלטון מרכזי לשלטון מקומי, בחיבורים ובהוצאה לפועל של התכניות עד לאזרח בקצה.

איריס נחמיה: אם יש משהו שאני באתי לעשות במסגרת המנהלת הזאת, זה להגביר בצורה משמעותית את אמון הציבור בממשלה.

איריס נחמיה: יש הרבה מאוד דברים שנעשים.

איריס נחמיה: שר האוצר שם את כל יהבו בנושא הזה של תכנית האצה כלכלית למשק, ספציפית בנושא הכשרות מקצועיות.

איריס נחמיה: הוא לא סתם הקים את המנהלת הזאת, שההתערבות שלה היא התערבות כירורגית בצוק העתים.

איריס נחמיה: היא לא אמורה להיות כאן לאורך זמן, שנתיים וחצי אנחנו עושים את עבודתנו.

איריס נחמיה: המטרה היא להתערב ולהיות מכפיל כוח.

חוה אתי עטייה: תודה רבה על הסקירה המאלפת והמעמיקה, היא תרמה לנו רבות.

חוה אתי עטייה: בהצלחה רבה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדובר הבא.

ענת כנפו: שלום לך, אני גם שמחה מאוד לראות את הרצינות בה הנושא הזה מטופל.

ענת כנפו: לגבי הקול הקורא, אתמול בוועדת הכספים דיברנו על תחום אחר אמנם, סיוע לעמותות, שגם שם 100 מיליון הוקצו לנושא הזה.

ענת כנפו: לא מצליחים להגיע ולממש את ה-100 המיליון.

ענת כנפו: בבדיקה שנעשתה על ידי חבר הכנסת גפני, יושב-ראש הוועדה, ראינו שהבעיה היא בעיה טכנית לגמרי, אין מכשיר מחשובי מוסכם ושאפשר להגיש דרכו את הבקשות ואנשים לא מצליחים לממש את זה.

ענת כנפו: מראש הייתי חושבת שכדאי לבדוק את הנושא הזה במקביל ליציאת הקולות הקוראים.

ענת כנפו: במנהיגות הציבורית עלו לדיון ואמרו שיש מכשיר כזה, שעוקפים את הקושי, וזה מכשיר של הג'וינט ודרכו כן מצליחים להגיע ולממש.

ענת כנפו: זאת אומרת, אם אפשר גם את הנושאים הבירוקרטים תוך כדי זה שאת מטפל במנהלת בנושאים המהותיים האלה – לטפל בהם מראש, כדי שלא יגיע מצב שיוקצו הסכומים החשובים האלה, באמת חסרי תקדים, וכן יגיעו לידיים שצריכים להגיע אליהן ושיהיה קל לעבור את הקשיים הבירוקרטיים ולממש את העניין.

ענת כנפו: תודה.

איריס נחמיה: תודה רבה, אני אקח את זה לתשומת לבי לחלוטין.

איריס נחמיה: ממש תודה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: הדובר הבא, אביעד שוורץ בבקשה.

אביעד שוורץ: למה תרצי שאני אתייחס?

חוה אתי עטייה: תתייחס ל-750 מיליון, תפרט את כלל המשרדים העוסקים בהכשרות מקצועיות ושקיבלו תקציב מתוך תקציב הקורונה.

חוה אתי עטייה: האם אתם מקיימים דיונים בתכניות שיחליפו את החל"ת אחרי יוני 2021?

חוה אתי עטייה: תתייחס להצעת החוק לדמי קיום, מלגות.

חוה אתי עטייה: עוד מעט אלה שעברו הכשרות מקצועיות לא יוכלו לקבל דמי אבטלה.

חוה אתי עטייה: האם אתה יכול לתת פירוט?

אביעד שוורץ: לגבי הפירוט שפורסם כבר לגבי שנת 2020, שהוא באמת חלקי, חלק גדול מהסכום ייצא בפועל בשנה הנוכחית, בשנת 2021.

אביעד שוורץ: הכסף מחולק מגופים שונים, מנהלת ההכשרות באוצר, בזרוע העבודה גם האגף להכשרה מקצועית וגם במנהל אוכלוסיות כספים רבים מגיעים.

חוה אתי עטייה: אם תוכל לחזור על הסכומים שנית, בפירוט ובלי לחץ, יש פה שתי חברות כנסת חדשות.

אביעד שוורץ: למנהלת ההכשרות הוקצו כ-240 מיליון ₪ עבור ההכשרות שלה.

אביעד שוורץ: הוקצו לרשות החדשנות – ההרשאה כבר ניתנה בשנה שעברה, הרשאה בגובה 70 מיליון ₪ להכשרה של רשות החדשנות.

אביעד שוורץ: מעבר לזה, הוקצתה לזרוע העבודה גם בשנה שעברה בשנת 2020 וגם בשנה הנוכחית ביחד כ-340 מיליון ש"ח להכשרות, גם לאגף להכשרה מקצועית בזרוע העבודה וגם למנהל אוכלוסיות, שעושה פעילות יותר ממוקדת אוכלוסיות בהכשרות שונות.

ללי דרעי: אתה יכול לפרט בזרוע העבודה איך מתחלקים ה-340 בין אגף ההכשרות לבין מנהל האוכלוסיות?

אביעד שוורץ: פחות או יותר, בערך שני שליש לאגף הכשרות ושליש למנהל אוכלוסיות.

אביעד שוורץ: נראה לי שגם פירוט על הפעילות אפשר לבקש מאנשים מזרוע העבודה שנמצאים פה בדיון ויוכלו לפרט יותר טוב ממני, אבל באגף ההרשאות לא מעט מהכסף מוקצה להכשרות בשיתוף מעסיקים.

אביעד שוורץ: ניתן דגש מאוד משמעותי על זה.

אביעד שוורץ: במינהל אוכלוסיות גם הכשרות לכישורי בסיס למי שנדרש, כמו שפה וכל מיני הכשרות ייעודיות לקבוצות אוכלוסייה שונות, שאתה יכול לעשות את ההתאמות הספציפיות למה שנדרש עבור כל קבוצה.

אביעד שוורץ: נראה לי שעדיף שהם ייתנו את הפירוט.

אביעד שוורץ: מעבר לזה, הוקצה גם לות"ת בכמה תכניות שונות גם עבור הגדרת מהנדסים וכל הגידולים שרוצים לעשות בפרויקטים של תשתית עקב מחסור במהנדסים – הוקצו לשם לטובת הפרויקט הזה ובאופן כללי לטובת הגדלת מכסות במקצועות בביקוש ועידוד קשר עם מעסיקים, תכנית התמחויות, הוקצו סך הכול כ-250 מיליון ש"ח מתוך תכנית ההכשרות.

חוה אתי עטייה: כמה בוצע בשנת 2020?

אביעד שוורץ: בות"ת מוצה כל הכסף, 250 מיליון ש"ח.

חוה אתי עטייה: זה קשור לתקציב הקורונה?

אביעד שוורץ: כן, אני מדבר פה רק על תקציבי קורונה.

אביעד שוורץ: כל מה שאני מדבר זה רק תקציבי קורונה.

חוה אתי עטייה: אבל זה מתוך ה-750 מיליון?

אביעד שוורץ: זה מתוך המיליארד ומשהו.

ללי דרעי: אתה מדבר על 1.3 מיליון, אני מניחה שזה כולל את 2021?

אביעד שוורץ: סך הכול הוקצו יותר מ-750 מיליון, לכן אני אומר שאני אפרט הכול.

אביעד שוורץ: עוד פעם, אני התכוננתי לשאלות שהגיעו אלי והתייחסו לשנה שעברה, ששם יש לי פירוט יותר מפורט, נוכל גם לשלוח המשך פירוט של הכספים עכשיו.

ללי דרעי: למרות שבסופו של דבר יצא יותר מ-750 מיליון, זה הוקצה כתכנית להכשרות מקצועיות בלבד, ופה אני שומעת שיש יותר מ-200 מיליון שהולכים להכשרת מהנדסים, זאת אומרת: אנשים שכבר קיבלו תקצוב לכאורה מהמדינה כסבסוד ללימודים שלהם.

ללי דרעי: אני מנסה להבין איך הוחלט להקדיש חלק מהכסף שיועד להכשרות מקצועיות להכשרות למהנדסים.

אביעד שוורץ: הכשרות מקצועיות, הכוונה היא דברים שמכשירים אנשים לשוק העבודה.

אביעד שוורץ: יש הכשרות שונות.

אביעד שוורץ: המטרה פה היא לא להגיד לאנשים שהכשרות שהן רק מספר חודשים מסוימים נחשבות הכשרה מקצועית והכשרות ארוכות יותר לא נחשבות.

אביעד שוורץ: אם יש צרכים ויש אפשרות להסיט אנשים, הרי בסוף תקופת הקורונה כבר נמשכת כשנה, אז אם מישהו ירכוש הכשרה שגם אורכת זמן ארוך יותר ממספר חודשים וגם אם תארך שלוש שנים, עדיין יש לזה חשיבות, כי עוד שלוש שנים – הוא גם לא יחפש עבודה עכשיו בתקופת הלימודים, הוא לא יצטרך לחפש עבודה, ובנוסף הוא אחרי זה ייצא למשק עם עבודה תורמת בפריון גבוה, זה דבר שבסוף טוב לכולם.

ללי דרעי: אבל למשרד להשכלה גבוהה ולמל"ג יש תקציב מאוד מאוד גדול כבר.

ללי דרעי: אני מבינה מה שאתה אומר.

ללי דרעי: סליחה אביעד שאני מקשה, אבל אני אומרת שלמשרד להשכלה גבוהה ולמל"ג, בן פורת יוסף יש הרבה כסף, עשרות מיליארדים כל שנה.

ללי דרעי: אני מנסה להבין, למה דווקא מהסכום הקטן הזה שהוקצה להכשרות מקצועיות, דווקא חלק ממנו הולך למשרדים שבלאו הכי מקבלים כסף מאוד מאוד גדול.

ענת כנפו: זאת שאלה של מדיניות.

אביעד שוורץ: הסיפור פה הוא לעשות הכשרות שונות.

אביעד שוורץ: נכון שלות"ת יש כסף, יש כל מיני כספים בממשלה שנמצאים בבסיס להרבה דברים.

אביעד שוורץ: המטרה הייתה לעודד פעילות נוספת שחשובה למשק.

אביעד שוורץ: לאור דוח בנושא התשתיות והרצון עכשיו לעשות גם השקעה משמעותית בתשתיות ויש צורך להגדיל את היצע המהנדסים, למה לא לאפשר את זה?

אביעד שוורץ: אם יש כרגע איזה שהם חסמים בות"ת בתקציב הרגיל, נתנו לנו תקציבים נוספים שנועדו לפתור את החסמים האלה ולאפשר להגדיל את היצע המהנדסים במשק כמקצוע בביקוש נדרש.

אביעד שוורץ: זאת המטרה של הכספים – עוד פעם, זה חלק מהסכום, זה לא כל הסכום, נעשו דברים נוספים, אבל בסוף הצרכים האלה קיימים בכל התחומים.

אביעד שוורץ: אם עכשיו חלק מהאנשים שלא מוצאים עבודה בגלל הקורונה ילכו ללימודי הנדסה באקדמיה, זה טוב גם להם וגם למדינה, זאת אומרת: זה לא משהו רע.

אביעד שוורץ: לכן אני לא מצליח להבין פה את הקושיה.

אביעד שוורץ: הוקצה גם לא מעט כסף להכשרות מקצועיות, יש עדיין מאות מיליוני ש"ח כמו שראית, שמוקצים להכשרות.

ענת כנפו: מי מחליט על הפירוט הזה לאן נצבעים הכספים מתוך הסכום הגדול שהוקצה?

ענת כנפו: האם זה בסמכותו של אגף התקציבים?

ענת כנפו: או שמי שהקצה את הכסף, שזה הכנסת והממשלה, יכולים להתערב בהחלטות האלה?

אביעד שוורץ: חלק גדול מההקצאה מבוסס על צוות של מנכ"לים שהתכנס לפני כחצי שנה כבר בנושא משבר הקורונה, ושם ניתנו המלצות לכיוונים שונים בהם כדאי להשקיע.

אביעד שוורץ: הכיוונים שעלו זה עולם ההכשרות, עולם של עידוד המעסיקים לקליטת עובדים וגם העולם האקדמי, ולפי זה גם חולקו תקציבים לנושא.

חוה אתי עטייה: אביעד, יש צורך לתת את רשות הדיבור גם לאילון גולדשטיין?

אביעד שוורץ: אני לא יודע אם יש צורך, נראה לי שאיריס הציגה לא רע את פעילות המנהלת.

חוה אתי עטייה: נשמח לשמוע, שתנדב לנו כמה שיותר מידע.

אביעד שוורץ: מעבר למה שציינתי, יש עוד כסף שהוקצה למשרד הכלכלה לטובת מסלולי תעסוקה לעידוד קליטת עובדים, ולשירות התעסוקה גם הוקצו שנה שעברה 60 מיליון והשנה עוד 50 מיליון עבור תגבור המענים שלהם לדורשי העבודה לטובת האירוע.

אביעד שוורץ: אני מקווה שלא שכחתי פה עוד גוף, אבל סך הכול אלה עיקר הגופים: זרוע העבודה, מנהלת ההכשרות, משרד הכלכלה, שירות התעסוקה, הות"ת ורשות החדשנות.

חוה אתי עטייה: אלה המשרדים הממשלתיים שעוסקים בהכשרות מקצועיות בעיקר?

חוה אתי עטייה: מה עם המועצה להשכלה גבוהה, היא גם עוסקת בהכשרות מקצועיות?

אביעד שוורץ: אמרתי שהות"ת והמל"ג הן ביחד, התייחסתי אליהן.

אביעד שוורץ: היא עוסקת בהכשרות בעיקר באקדמיה במועצה להשכלה גבוהה.

חוה אתי עטייה: משרד הנגב והגליל עוסק בזה?

אביעד שוורץ: באופן כלי, האגף להכשרה נמצא בזרוע העבודה.

אביעד שוורץ: יש פעילות שונה שנעשית בתחומים שונים בהתאם לכל משרד, לכן הוקצה למשל לרשות החדשנות עבור פעילות בענף ההייטק, שזאת באמת עיקר הפעילות שלהם.

חוה אתי עטייה: ובמה עוסק משרד הכלכלה?

חוה אתי עטייה: באיזה הכשרות?

חוה אתי עטייה: או שאנחנו נשמע מהם?

אביעד שוורץ: משרד הכלכלה עובד בעיקר מול מעסיקים.

אביעד שוורץ: מה שבעיקר הושקע שם זה שיש להם מסלולי תעסוקה ברשות להשקעות, שנועדו לעידוד קליטת עובדים, יש שם מסלולים שונים שהם יוכלו לפרט אותם.

חוה אתי עטייה: מה התקציב שהוקצה למשרד הכלכלה?

אביעד שוורץ: בשנת 2020 הוקצו קרוב ל-60 מיליון ש"ח, אני צריך לבדוק לגבי השנה הנוכחית, אני לא זוכר עכשיו.

חוה אתי עטייה: אוקיי, אנחנו נשאל את גיל.

גיל אלוני: אני אוכל לפרט בהמשך.

חוה אתי עטייה: אביעד תודה רבה רבה.

חוה אתי עטייה: נשמח אם תשלח לנו גם משהו כתוב, גם לחברות הכנסת החדשות.

ענת כנפו: חשוב שנקבל פה רשימה של מה הוקצה, לאיזה משרדים, בגין איזה הכשרות, האם יצאו קולות קוראים, לא יצאו קולות קוראים, לצרף לנו את הקולות הקוראים.

חוה אתי עטייה: אנחנו נקבל פירוט ונשלח לכם, נעדכן אתכן.

ענת כנפו: יופי, תודה.

חוה אתי עטייה: הדובר הבא, גיל אלוני ממשרד הכלכלה.

חוה אתי עטייה: תתייחס לכל מה שיכול לתרום לנו, תשתף אותנו בתקציב של 20'-21', התכניות, לוחות הזמנים, היעדים וכל מה שאתה משער שיכול להעשיר אותנו בידע.

גיל אלוני: קודם כל מסלולי תעסוקה, כפי שהקדימו ד"ר נחמיה ואביעד שוורץ, הם לא הכשרה מקצועית, אלא עידוד תעסוקה.

גיל אלוני: הכוונה היא סיוע למעסיקים לקלוט עובדים חדשים, בנוסף לכמות שיש להם, על ידי סבסוד חלק מעלות השכר של העובדים האלה.

גיל אלוני: במסגרת מסלולי תעסוקה, סוכם על 128 מיליוני ש"ח מתוך התקציב, בהרשאה להתחייב.

גיל אלוני: הם מיועדים למענקים למעסיקים, שיעסיקו עובדים חדשים מקרב אוכלוסיות ששיעור השתתפותן נמוך – אני מדבר על האוכלוסייה החרדית, הערבית, אנשים עם מוגבלות ובעיקר הורים יחידים.

גיל אלוני: יש גם מסלולים בשכר גבוה באזורי עדיפות לאומית בירושלים, עוד מעט אני אפרט.

גיל אלוני: ההערכה מהתקציב הזה שסוכם היא יצירת 2,500 משרות חדשות, מעבר למשרות בסיס הקיימות כרגע במשק.

גיל אלוני: מה היה כל שנה, איזה מסלולים יצאו, ומה עדיין לא יצא?

גיל אלוני: בשנת 2020, כפי שאמר אביעד, תוקצבו 60 מיליון ש"ח לטובת מסלול תעסוקה 4.17, הוא מיועד למתן מענקים למעסיקים, שיתחייבו להעסיק עובדים חדשים מהאוכלוסיות שמניתי עבור עובדים חדשים מאזורי עדיפות לאומית בירושלים.

גיל אלוני: יש איזה חריג, נוספו גם עובדים שאינם זכאים למענק בגין חוק עידוד תעסוקה של משרד האוצר.

גיל אלוני: התקציב הזה של 60 מיליון ש"ח נוצל במלואו, אושרו 160 בקשות לחברות, בתוספת של 1,700 משרות, לצד שימור של 2,360 משרות.

גיל אלוני: במונחים של השוואה לשנת 2019, מדובר על פי חמש יותר גם מבחינת מספר האישורים וגם מבחינת מספר המשרות שאושרו, זה לגבי תכנית 4.17.

גיל אלוני: אני שמח לבשר שבשבוע שעבר אושר לפרסום מסלול נוסף, תכנית תעסוקה 4.20.

גיל אלוני: הוא מיועד לשילוב בוגרי ולומדי מקצועות טכנולוגיים מהאוכלוסייה הערבית בעבודה הראשונה שלהם בתחום בתעשייה עתירת הידע, מה שאנחנו קוראים לו תכנית המתמחים.

גיל אלוני: סך התקציב שנקבע הוא 15 מיליון ש"ח, שזאת גם עלייה משנים קודמות, פי שלוש, והשנה התכנית הזאת הורחבה גם לאוכלוסיית ההנדסאים.

גיל אלוני: ניתן להגיש בקשות החל משבוע שעבר עד ל-22 במרץ.

גיל אלוני: היעד שלנו הוא 200 משרות בתקציב הזה.

גיל אלוני: צפוי ביקוש גבוה במיוחד, גם לפי השאלות שאנחנו מקבלים, גם לפי הבקשות שכבר אנחנו רואים שהוגשו, וגם לפי המצב במשק.

רות וסרמן לנדה: זה בתוך 922 או שזה בנפרד?

גיל אלוני: לא, זה מתוך החלטת ממשלה עכשיו של הקורונה 326.

גיל אלוני: יש לה החלטת ממשלה נפרדת, היא גם בתוך 922, אבל יש החלטה נפרדת שמדברת על מתמחים מהאוכלוסייה הערבית.

ענת כנפו: זה מיועד לבוגרי מקצועות טכנולוגיים שעובדים במקצועות טכנולוגיים?

גיל אלוני: זה מיועדים לבוגרים, מיועד להנדסאים, וכאלה שעדיין לא סיימו, סטודנטים, ובתנאי שמדובר – וזה הדגש כאן – בתפקיד הראשון בתחום של הלימודים שלהם, שזה כמובן בתעשייה עתירת הידע, זה לא פתוח לכל הענפים ולכל המקצועות.

חוה אתי עטייה: זה לא מול גופי ההכשרה?

חוה אתי עטייה: אין קשר?

גיל אלוני: לא, זה עבור ההעסקה.

גיל אלוני: המענק, העידוד והסיוע האלה יינתנו רק עבור העסקה בפועל.

חוה אתי עטייה: זה למעשה מול המעסיקים, נכון?

גיל אלוני: נכון, מול המעסיקים.

חוה אתי עטייה: איזה מודל יש פה?

חוה אתי עטייה: המודל הגמיש שאנחנו מכירים?

חוה אתי עטייה: יש פה מודלים?

גיל אלוני: למה הכוונה?

חוה אתי עטייה: אתם פועלים לפי המודל הגמיש, הגרמני?

חוה אתי עטייה: אנחנו שומעים כל מיני שמות של מודלים.

גיל אלוני: לא, אנחנו פועלים לפי מודל של העסקה בפועל, זאת אומרת: מעסיק שהתחייב לקלוט עובדים חדשים, יקבל סיוע כחלק מעלות השכר של העובדים שהוא מתחייב להעסיק, והכול בתנאי שהוא אכן העסיק אותם בתקופות שהוא ציין; יש כמובן המון תנאי סף נוספים, כמו עלות שכר שאנחנו דורשים ותחומי עיסוק.

חוה אתי עטייה: בכמה פחות או יותר מדובר?

גיל אלוני: התכנית הזאת תוקצבה, היא כרגע פתוחה, ב-15 מיליון ₪ - זה יוכל לסייע ל-200 מתמחים חדשים מהאוכלוסייה הערבית להיקלט בענפי עתירת הידע, הכוונה להייטק ושירותים מתקדמים.

רות וסרמן לנדה: שאלתי קודם, אבל הפנו אותי ספציפית אליך.

רות וסרמן לנדה: אני עוקבת מקרוב אחר הקמת אזורי תעשייה ברשויות מקומיות ערביות.

רות וסרמן לנדה: אין הרבה, אבל יש כמה, למשל במועצה אזורית אל בטוף, מועצה מקומית כפר ברא ודומותיהן.

רות וסרמן לנדה: רציתי לשאול לגבי עידוד בהגעה למקומות האלה בפריפריה בכלל וביישובים הערביים בפרט, במיוחד באלה הרחוקים יותר, כמו אל בטוף וצפונה, מבחינת השינוע של המוצרים וכו', העלות היא מאוד מאוד גבוהה עבור אותן תעשיות.

רות וסרמן לנדה: מה יכול לעודד אותן להגיע למקומות הרחוקים האלה?

רות וסרמן לנדה: כי כמובן זה מאוד מאוד משליך על עניין תעסוקה באזורים וביישובים הערביים.

גיל אלוני: אני אחלק את התשובה שלי לשניים.

גיל אלוני: תחום הפעילות העיקרי שלי הוא מסלולי תעסוקה.

גיל אלוני: רובם ככולם של היישובים הערביים במדינה מוגדרים גם אזורי עדיפות לאומית, כך שלכולם רלוונטיים כל מסלולי התעסוקה, בין אם זה שכר גבוה, מתמחים, זה פתוח אגב בכל הארץ, או 4.17 שזה בעיקר באזורי עדיפות לאומית, כך שהם בוודאי יכולים להשתתף בתוכניות.

גיל אלוני: החלק השני שאולי לשם את מכוונת, זה חוק לעידוד השקעות הון, שמעניק מענקים נרחבים עבור הקמת מפעלים באזורי פיתוח א', ורוב היישובים הערביים אכן משם.

גיל אלוני: פירוט נוסף יש כמובן בחוק, או העובד הרלוונטי – אני לא יודע אם יש כאן נציג מהחוק לעידוד השקעות הון שמתעסק במסלול מענקים, אבל לדעתי את מכוונת לשם.

גיל אלוני: המסלול הזה פתוח כל השנה, יש תנאים נוספים כמובן, אני לא רוצה כאן לפרוט את כל התנאים, גם כדי לא להטעות, אבל התכנית הזאת בעיקר יכולה לסייע להקמת מפעלים תעשייתיים באזורי פיתוח.

רות וסרמן לנדה: מי הגורם במשרד הכלכלה שמטפל בעידוד השקעות הון באזורי פריפריה?

גיל אלוני: יש מחלקה שלמה, שאוכל להפנות אותך בשמחה.

רות וסרמן לנדה: מעולה, תודה רבה.

גיל אלוני: אנחנו סיימנו עם 2020, ויש לנו גם את 2021 לגבי תכניות.

גיל אלוני: מסלול נוסף שציינתי קודם זה מסלול תעסוקה 4.18, שמיועד ליצירת משרות איכותיות בשכר גבוה באזורי עדיפות לאומית בירושלים.

גיל אלוני: סוכם על 40 מיליון ש"ח לטובת המסלול הזה.

גיל אלוני: אנחנו עדיין ממתינים לאישור אגף תקציבים לפרסום ההקצאה להגשת בקשות.

גיל אלוני: היעד מהתקציב הזה הוא 330 משרות חדשות באזורי עדיפות לאומית בירושלים.

גיל אלוני: שני מסלולים נוספים הם מסלול ייעודי לקליטת עובדים חדשים מהאוכלוסייה הבדואית בנגב ועבור נשים ערביות ממזרח ירושלים – תוקצב בסך של 13 מיליון ש"ח.

גיל אלוני: אנחנו ממתינים לאישור האגף לפרסום ההוראה, גם כאן היעד הוא קליטה של 230 משרות חדשות מהאוכלוסיות שמניתי.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדוברת הבא מזרוע העבודה, עירית פררה בבקשה.

עירית פררה: שלום לכולם.

עירית פררה: שמי עירית פררה, אני מנהלת יחידת הכשרה למקצוע בזרוע העבודה באגף הכשרות מקצועיות לפיתוח כוח אדם.

עירית פררה: אנחנו קיבלנו תקציבים בסוף דצמבר ובהתחלת ינואר, קיבלנו תקציב יפה מהאוצר לניצול לטובת הכשרות.

עירית פררה: הכנו תכניות, הכנו מסלולים, גם מסלולים חדשים.

עירית פררה: מה שקיבלנו בדצמבר 2020 הצלחנו לנצל את מרב הכספים שקיבלנו, הם ממש הגיעו בחודש דצמבר ויכולנו לנצל אותם עד סוף דצמבר.

עירית פררה: בינואר 2021 הגיעו עכשיו התקציבים, ויש לנו מסלולים מוכנים, הכשרות מוכנות, גם כתבנו נהלים חדשים, כתבנו גם נוהל שנקרא הנוהל הירוק, שהוא נוהל מהיר לאישור הכשרות, בתנאי שמגיע מעסיק עם מכללה, או מכללה עם מעסיק, זאת אומרת: הכשרה שבסיומה יש לפחות הבטחה ל-60% השמה, תקבל אישור מאוד מהיר.

עירית פררה: הנוהל הזה כרגע עוד ממתין, עוד לא קיבלנו עליו אישור סופי, אבל אנחנו מוכנים אתו לפעולה.

עירית פררה: לגבי תקציבים אני רוצה לדייק, אביעד אמר שקיבלנו 340, אנחנו קיבלנו 322 שזה מתחלק בין אגף הכשרות לבין האגף של מנהל אוכלוסיות, כאשר אנחנו קיבלנו באגף הכשרות 174 מיליון והשאר במנהל אוכלוסיות ובדברים אחרים בתוך הזרוע.

חוה אתי עטייה: כמה קיבלתם על מנהל אוכלוסיות?

חוה אתי עטייה: את ההפרש מה-322 לאגף הכשרות?

חוה אתי עטייה: קיבלתם 174?

עירית פררה: נמצאת כאן נציגת מנהל אוכלוסיות, יש לה גם מה להגיד והיא לא יכולה להיות עד סוף הדיון, אז כדאי שגם תאפשרו לה לדבר.

עירית פררה: 127 מיליון קיבל מנהל אוכלוסיות.

קריאה: 120 ועוד 7 למערכות מידע.

חוה אתי עטייה: עירית, קיבלנו את הדף שלכם, אבל חסר בו פירוט, מדוע התקציב טרם התקבל במלואו לשנת 2021?

שרה פריזרוביץ': רוב התקציב התקבל באגף, למעט הנושא של דמי קיום.

שרה פריזרוביץ': כל התקציבים נתקבלו בדצמבר, אבל השנה מבחינת הכשרות מקצועיות קיבלנו את כל התקציבים ואנחנו יכולים לצאת לדרך.

חוה אתי עטייה: במכתב שמוטי אלישע הפנה אלינו, כתוב שטרם התקבל במלואו.

שרה פריזרוביץ': לא בהכשרות מקצועיות, בהכשרות מקצועיות למעט דמי קיום כל התקציבים להכשרות התקבלו.

שרה פריזרוביץ': יכול להיות שביחידות האחרות של הזרוע של מנהלת אוכלוסיות לא התקבל, אצלנו באגף להכשרה התקציבים כמעט כולם התקבלו להכשרות מקצועיות.

חוה אתי עטייה: את יכולה לפרט על דמי הקיום?

שרה פריזרוביץ': בדמי קיום יש תקציב מיועד בגובה של 15 מיליון שקל.

שרה פריזרוביץ': בנוהל הקודם שלנו, שהוא לא בתוקף ל-21', אנחנו נתנו השתתפות של עד 1,500 שקל לתלמיד לחודש ועד ארבעה חודשים.

שרה פריזרוביץ': אנחנו עכשיו חושבים לשנות את הנוהל, להגדיל את סכום ההשתתפות ולתת יותר מארבעה חודשים.

שרה פריזרוביץ': כרגע זה נמצא בבחינה מול אגף תקציבים, לבנות קריטריונים ולהחליט מי יהיה זכאי, לאיזה תקופה ולסכם את המפתחות של התקצוב.

חוה אתי עטייה: זה מעבר לדמי אבטלה, נכון?

שרה פריזרוביץ': מי שמקבל דמי אבטלה או הבטחת הכנסה, לא זכאי לדמי קיום.

שרה פריזרוביץ': גם כרגע זה פחות רלוונטי, כי בסך הכול עד חודש יוני הדברים די מסודרים.

שרה פריזרוביץ': ברגע שיסתיים הסיפור של הארכת דמי האבטלה, שיהיה לנו מענה בכל הנושא של דמי קיום.

חוה אתי עטייה: האם קבעתם אבני דרך תוך מספר חודשים למספר משתתפים בתכנית?

חוה אתי עטייה: האם נקבעו מדדי הצלחה?

עירית פררה: אני אפרט גם על המסלולים השונים שיש לנו, על התכניות.

עירית פררה: יש לנו מסלולים שהם מסלולים עם שיתוף מעסיקים, ויש לנו מסלולים שהם ללא הבטחת השמה בסוף, אבל הם במקצועות שהם נדרשים במשק.

עירית פררה: במסלולים עם שיתוף מעסיקים, אלה המסלולים שעיקר הכסף הוקצה השנה.

עירית פררה: יש מסלול שנקרא מסלול סטרטר, שזה מסלול שהמעסיק משולב כבר מתחילת ההכשרה, גם בוועדת הקבלה וגם לאורך ההכשרה יש התנסות בעבודה תוך כדי הכשרה, זאת אומרת: מספר ימים לומדים, מספר ימים עובדים אצל המעסיק, מקבלים שכר בימים האלה, והמעסיק גם מקבל השתתפות, מענק כדי שהוא ישתתף בהכשרה הזו.

עירית פררה: אין הבטחת השמה בסוף, אבל מהניסיון, כבר עשינו מספיק הכשרות כאלה בשלוש השנים האחרונות, 80% נקלטו לעבודה במקום שבו הם היו בהתנסות, בחניכה, וזה מסלול שנקרא סטרטר, יש אליו הרבה ביקוש.

חוה אתי עטייה: מה משך הקורס?

עירית פררה: זמן הקורס נע לפי המקצוע.

עירית פררה: באגף ההכשרות יש לנו מחלקה פדגוגית ומחלקת בחינות, הם לומדים לקראת תעודת מקצוע.

עירית פררה: זה תלוי במקצוע, אם זה חשמלאי, אתה צריך ללמוד תשעה חודשים; אם זה טבח, יש לזה הכשרה של שמונה חודשים.

עירית פררה: יש מקצועות שהזמן קצר יותר, מקצועות המנהל הם קצרים יותר, יכולים להיות גם שלושה חודשים, ארבעה חודשים.

עירית פררה: ממוצע ההכשרות חצי שנה, אבל זאת מאוד מאוד תלוי בהכשרה, זה עם סטיית תקן מאוד גדולה להגיד חצי שנה.

עירית פררה: עוד מסלולים שיש לנו זה מסלול השוברים.

עירית פררה: מסלול השוברים זה מסלול שבו אדם מקבל שובר והולך ללמוד בבתי ספר עסקיים.

עירית פררה: אלה בתי ספר שמפוקחים על ידינו, הם גם לומדים לקראת תעודה מקצועית שלנו, הם מפוקחים על ידינו והאדם בוחר בעזרת השובר שהוא קיבל – את השובר הוא יכול לקבל רק מגוף מפנה, למשל: שירות התעסוקה או מנהל אוכלוסיות, אצלנו יש עוד גופים מפנים, אבל הם העיקר.

עירית פררה: התקציב מתחלק לחצי בין שירות התעסוקה לבין מנהל האוכלוסיות.

חוה אתי עטייה: כשאת אומרת שהוא מתחלק, מה עם שירות התעסוקה?

עירית פררה: אמרתי, חצי שירות התעסוקה.

עירית פררה: בתקציב הזה של שוברים היה למשל 45 מיליון, 30 מיליון היה בשנה שעברה, 15 מיליון לשנה זו וחצי-חצי.

עירית פררה: יש לנו פה ועדה משותפת שאנחנו מחליטים יחד איך זה יתחלק.

עירית פררה: שירות התעסוקה נותן את זה לדורשי עבודה, מנהל אוכלוסיות נותן את זה לאוכלוסיות יעד של המדינה, יש מספר אוכלוסיות יעד של המדינה, והם מחלקים את השוברים כאשר זה נעשה עם ליווי, זאת אומרת: יש שלב אבחון, מיון, התאמה למקצוע, ליווי לאורך הקורס, ואחר כך עזרה במציאת עבודה.

עירית פררה: העבודה שהם עושים שם היא עבודה חשובה, והם מלווים אוכלוסיות, שהמדינה הגדירה כאוכלוסיית יעד, למשל הורים עצמאיים.

חוה אתי עטייה: הורים יחידניים.

עירית פררה: למשל, נשים ערביות, גברים חרדיים, אנשים עם מוגבלויות – אוכלוסיות יעד של המדינה, והם מלווים אותם תוך כדי ההכשרה עד להשמה, אז זה למשל מנהל אוכלוסיות.

עירית פררה: שירות התעסוקה מלווה על ידי זה שהוא מאבחן.

עירית פררה: שירות התעסוקה גם יושב אצלנו בוועדות הקבלה להכשרות, הם חלק מוועדת הקבלה.

עירית פררה: כאשר מגיעים מספר אנשים שמופנים להכשרה, עושים ועדת קבלה ובודקים למי ההכשרה הזו הכי תתאים, אם הוא באמת פנוי, מתאים ומבין מה אומרת ההכשרה, האם זה באמת המקצוע שמעניין אותו, והם מחליטים יחד מי ייכנס להכשרה, כאשר היא הכשרה מתוקצבת על ידי המדינה.

עירית פררה: זה שיתוף פעולה עם שירות התעסוקה שיש לנו.

עירית פררה: עוד מסלול שיש לנו זה כיתה במפעל.

עירית פררה: כיתה במפעל זה מסלול שנעשה בתוך עסקים בינוניים וגדולים בדרך כלל, כאשר הם יכולים להחזיק בעצמם הכשרה.

עירית פררה: אנחנו מממנים את ההכשרה לפי עלות של שעת הכשרה, והם מתחייבים לקלוט 60% מהאנשים שהם הכשירו.

עירית פררה: זה מסלול שעובד בעיקר עם תעשיות בינוניות וגדולות, יש לזה הצלחה מאוד מאוד יפה במקומות בהם זה עובד.

עירית פררה: גם את זה אנחנו רוצים להרחיב, יש לנו תקציב יותר גדול לזה השנה, ואנחנו רוצים לייעל כרגע את הנוהל שיהיה מהיר יותר וקצת פחות בירוקרטי כדי שזה יקרה מהר יותר.

עירית פררה: מסלול נוסף שיש לנו זה מסלול OJT, שזה On the Job Training במקצועות שלא דרושה בהם תעודת מקצוע, אלא אפשר להכשיר במקום העבודה.

עירית פררה: בנינו מסלול שעדכנו אותו, היה לנו מסלול כזה, אבל עכשיו עדכנו אותו והוא ממש מסלול מהיר.

עירית פררה: תיכף אגיד מילה על מנהלת המעסיקים שהוקמה, כי אני חושבת שגם עליה חשוב שתדעו.

עירית פררה: בכל אופן ב-OJT מגישים בקשות, זה מאוד מהיר ואנחנו מאשרים את הבקשות במקצועות שאנחנו כתבנו – זאת אומרת, אנחנו מקפידים שזה לא יהיה מקצוע שצריך בו ממש ללמוד, עם תעודה והכשרה, אלא מקצועות שניתן ללמוד אותם במקום העבודה על ידי חונך, והם מקבלים השתתפות בשכר גם של החונך.

עירית פררה: אנחנו אומרים שזמן ההכשרה בהתחלה עד שהאדם מתאים לעבודה זאת התקופה שאנחנו עוזרים, בתנאי שאתה מעסיק לפחות שישה חודשים את האדם.

עירית פררה: אם מישהו מבקש במקצוע שלא כתוב, הוא מגיש בקשה ואנחנו עושים דיון כל שבוע ומאשרים עוד ועוד מקצועות.

עירית פררה: אם יש משהו שלא חשבנו עליו, יש אפשרות מאוד מאוד מהירה.

עירית פררה: מילה אחת אני אגיד על מנהלת המעסיקים, שחשוב לי שתכירו.

עירית פררה: אני רואה שהם גם שותפים פה בוועדה, ראיתי פה את אורנה סגל.

עירית פררה: הוקמה מנהלת מעסיקים וזרוע עבודה, עלתה לאוויר בינואר.

עירית פררה: זה מאוד מרגש.

עירית פררה: אמרנו שאנחנו רוצים שלמעסיקים תהיה כתובת אחת לפנות שזה יהיה מהיר, שהם יקבלו מהם את כל התשובות, יפנו אותם למסלולים הנכונים, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה צמוד מאוד איתם, כדי שהמעסיק לא יצטרך לחפש משרד, מאיפה באים, מאיפה מגישים, אלא שזה יהיה כמה שיותר מהיר, כמה שיותר נוח למעסיקים, כדי שהצד הזה לא יתמהמה.

עירית פררה: יש הרבה מעסיקים שאומרים: כל כך קשה לעבוד עם הממשלה, להבין איך מקבלים את התקציבים, אז זו אחת המטרות של המנהלת, שמעסיקים יעבדו אתנו מהר ובשיתוף פעולה.

חוה אתי עטייה: המעסיקים עובדים אתכם, והתעשיינים עם מי עובדים?

עירית פררה: מבחינתי התעשיינים הם גם מעסיקים, כולם מעסיקים.

עירית פררה: אני אשמח שאורנה תענה על מנהלת, יש שם הרבה הרבה שותפים במנהלת, אני לא אדע למנות את כולם, היא תדע יותר טוב.

חוה אתי עטייה: קיבלנו סקירה מראשת המנהלת החדשה.

ללי דרעי: לא, מנהלת המעסיקים.

עירית פררה: אנחנו בקשר צמוד עם התאחדות התעשיינים, אתמול היינו איתם בסיור בצפון.

עירית פררה: הם עובדים אתנו בשיתוף פעולה מלא, גם התאחדות התעשיינים וגם התאחדויות אחרות ואיגודים נוספים עובדים אתנו מאוד בשיתוף פעולה ופונים אלינו ואנחנו יוצרים דברים ביחד.

עירית פררה: חלק מהנהלים ששיפרנו, שיפרנו יחד איתם.

עירית פררה: אנחנו שלחנו להם את הנוהל לפני שסגרנו, הם העירו הערות, החזרנו, חשבנו, דנו, הכול נעשה בשיתוף פעולה כדי שהנהלים יהיו מתאימים לשטח ויעזרו לשטח לקלוט עובדים חדשים.

עירית פררה: המטרה שלנו להכניס אנשים, גם שילמדו יותר וגם שייקלטו למקומות עבודה.

ללי דרעי: אנחנו יודעים שאתם עשיתם עבודה מאוד מאוד יפה מאז שנכנסתם למשרד, את וניצן.

ללי דרעי: אחת החדשות המרעישות ואחד הדברים שהכי ריגשו גם את המעסיקים וגם את השטח זה הנושא של המסלול הירוק.

ללי דרעי: המסלול הירוק גם מצמצם בירוקרטיה, גם פותח את השוק לגופי הכשרה רבים, וגם מבטח כמעט ב-60% השמה, שזה כבר הרבה מעבר למה שהיה עד עכשיו.

ללי דרעי: השאלה שלי היא מה קורה אתו?

ללי דרעי: למה הוא עוד לא יצא לפועל?

ללי דרעי: למה אנחנו לא שומעים שהוא יצא לפועל?

ללי דרעי: אנחנו מנסים להבין למה, כי זה נראה לנו אחד המסלולים הכי הכי מוצלחים שלכם.

ללי דרעי: אנשים מחכים לו, המעסיקים בעיקר וגם המובטלים.

עירית פררה: כתבנו את המסלול הזה בתשומת לב גדולה ועם הרבה הרבה שותפים.

עירית פררה: המסלול הירוק, כשמו כן הוא, נועד לעשות הכול מהיר יותר, ואפילו הקמנו כאן בתוך המשרד, עשינו שינוי במשרות, הכול כדי שנוכל להפעיל אותו כמה שיותר מהר.

עירית פררה: כרגע הוא נמצא בוועדת החשב הכללי, בוועדת הפטור.

עירית פררה: אנחנו מחכים לתשובה וממתינים לאישור שלהם.

עירית פררה: ביום ראשון האחרון הם היו אמורים לדון בו ולתת לנו תשובה ועוד לא קיבלנו.

עירית פררה: אני מאמינה שאנחנו צריכים לקבל את זה כל יום.

עירית פררה: אני יודעת שהשטח מאוד מחכה לזה, אני מקבלת עשרות טלפונים ביום: מתי זה יוצא?

עירית פררה: מתי זה יוצא?

ללי דרעי: את אומרת שהכתובת זה החשכ"ל.

עירית פררה: יש בשורה גדולה מאוד במסלול הירוק.

עירית פררה: אנחנו ממש הבטחנו שתוך חמישה ימים עד שבוע ניתן תשובות ונצא להכשרות, מה שהיום לוקח חודש, חודשיים.

עירית פררה: כל השטח מחכה לזה, והוא פותח המון אפשרויות.

עירית פררה: יש שם תשע אפשרויות לגשת למסלול הזה – אם זה מעסיק, אם המעסיק רוצה, אם המכללה רוצה, אם המעסיק רוצה, יש שם כל כך הרבה אפשרויות שלא היו קיימות קודם.

עירית פררה: אנחנו יודעים שהשטח מחכה, את צודקת, את מייצגת את השטח, אני יודעת.

אורנה סגל: אני רוצה בבקשה לנצל את ההזדמנות, אנחנו בשיתוף פעולה ואנחנו מיזם משותף של המעסיקים עם זרוע העבודה.

אורנה סגל: אנחנו נמצאים כבר היום בשטח, חלק מהאנשים שאנחנו עובדים איתם ומתכננים איתם את המסלולים נמצאים גם פה בפורום.

אורנה סגל: יש הרבה מאוד צורך, יש ביקוש, חלק מהארגונים והמעסיקים היום לא יודעים שהם זכאים להיות חלק מהשותפים של המסלולים של זרוע העבודה.

אורנה סגל: אנחנו עובדים בשותפות מלאה יום יומית עם הזרוע.

אורנה סגל: יש לנו כבר היום ב-pipeline ארגונים שמחכים לקורסים – ללי, כמו שאמרת, חלק מהם גם למסלול הירוק, אבל גם למסלולים הקיימים.

אורנה סגל: יש כאן פתיחות מדהימה בזרוע העבודה לנושא של פתיחת חסמים והתאמה.

אורנה סגל: בעניין הזה דיברתם מקודם גם על הנושא של עסקים קטנים ובינוניים, אנחנו עובדים כאן על הלקוחות הקטנים והבינוניים כדי להתאים להם מסלולים, כך שאנחנו כבר מתחילים יחד עם זרוע העבודה להוציא הכשרות לפועל.

אורנה סגל: אנחנו נראה את זה בקצב עולה וגובר.

אורנה סגל: הנושא של האבטלה, של דמי האבטלה, להערכתי יעלה בצורה מאוד משמעותית את השילוב של העובדים, ברגע שיפסיקו לקבל את דמי האבטלה בסוף יוני 21', אבל בהחלט יש כאן כבר עשייה בשטח.

אורנה סגל: אנחנו עושים מיפוי של צרכים קדימה, מה הצורך הרבעוני, כדי שנוכל לתכנן ולבנות את ההכשרות הרלוונטיות.

אורנה סגל: זה לא חד-פעמי, זה מסלול שהולך להיות כל רבעון, יהיה מיפוי קדימה.

אורנה סגל: הוא מדבר היום בשפה של כישורים ומיומנויות, ובהתאם לזה יותאמו ונעשה התאמה גם של ההכשרות הרלוונטיות.

אורנה סגל: נדבר היום יותר על כישורים ומיומנויות, ובטח לא במשלוחי יד.

אורנה סגל: אנחנו בהחלט נמצאים עמוק בשטח עם כלל הארגונים למעשה.

ענת כנפו: גברתי היושבת ראש, אני יכולה לשאול שאלה?

חוה אתי עטייה: בבקשה, ואחר כך גם אני רוצה לשאול שאלה.

עירית פררה: אני גם רוצה להוסיף דברים, הפסקתי באמצע, רציתי להביא עוד מסלול שלא דיברתי עליו.

חוה אתי עטייה: לגבי המסלולים שמענו, כי אנחנו קצרים בזמן.

חוה אתי עטייה: יש לנו עוד דוברים ויש לנו נושא נוסף לדון בו בהמשך.

חוה אתי עטייה: אין צורך, בהזדמנות אחרת.

ענת כנפו: אם אפשר לקבל בכתב את כל המסלולים שיש, גם למעסיקים, גם למכללות, גם משותפים, גם לאנשים שיכולים לפנות ישירות להצטרף למסלולים בעצמם.

ענת כנפו: אשמח שתתנו לנו רשימה של המסלולים והדרך לפנות כשהמסלול הירוק פתוח.

עירית פררה: אני אענה בקיצור שקודם כל נבנה עכשיו אתר חדש לפרט, כדי שיהיה קל יותר להבין איך מתחברים לכל דבר.

עירית פררה: לגבי המעסיקים, אם לוחצים באינטרנט על זירת המעסיקים, כל המסלולים של המעסיקים, הם נכנסים אליהם משם, משאירים פרטים, חוזרים אליהם או ממלאים ישר טופס ומתחברים ישר – זה מבחינת המעסיקים.

עירית פררה: מבחינת הפרט, עומד לעלות עכשיו במרץ אתר לפרט, שיכול להבין איפה נמצאות כל ההכשרות שמתוקצבות על ידי המדינה.

עירית פררה: האתר ממש עומד לעלות בעוד שבועיים.

עירית פררה: שכחתי לדבר על מסלול אחד שחשוב לי לציין.

עירית פררה: אמרתי שיש מסלולים עם מעסיקים עם השמה בסוף.

עירית פררה: יש גם מסלול שנקרא מתוקצבים, שזה הכשרות שאין בסופן השמה, אבל זה סוג מסוים של הכשרות, למשל: חשמלאים בדרך כלל לא צריכים השמה, כי יש כזאת דרישה במשק, שברגע שהם מסיימים את ההכשרה, כולם מוצאים עבודה בקלות.

עירית פררה: למסלול הזה השנה לא מוסט מספיק תקציב.

עירית פררה: בעזרת האוצר נסיט לשם תקציב נוסף, כי יש הרבה דרישה גם במסלול הזה.

עירית פררה: עשינו שם תכנית עבודה שנתית יחד עם שירות התעסוקה, בשיתוף פעולה איתם.

עירית פררה: הסכום לא מספיק כרגע, וכנראה שהוא יסתיים בסביבות יולי.

עירית פררה: בשירות התעסוקה אמרו שלדעתם ביולי יהיו להם ביקושים אפילו גדוליטם יותר מעכשיו, ולכן נצטרך לשים שם קורסים נוספים.

חוה אתי עטייה: עירית, יש בסך הכול 950 מיליון שקל לשנת 2021 בנוסף ל-371 מיליון שקל שהוקצו לשנת 2020.

חוה אתי עטייה: מתוך הסכום של 950 מיליון שקל ל-2021, ידוע על 250 מיליון שהוקצו לזרוע העבודה, תעשי לנו פה סדר.

עירית פררה: לא, אני אמרתי את התקציבים.

עירית פררה: 322 הוקצו לזרוע העבודה, מתוכם לשנתיים ל-2020 ו-2021, תקציבי קורונה; מתוכם לאגף הכשרות 174 מיליון ש"ח לשנתיים, חלק מזה כבר נוצל לשנת 2020, למשל: בשוברים אמרתי 30 מיליון, יש התחייבויות והתקציב הזה כבר הסתיים, וחלק לשנה זו, השאר לשנה זו.

עירית פררה: OJT זה גם מסלול שהתחיל כבר ב-2020 והרוב זה השנה הזו.

עירית פררה: זה התקציב שלנו של הכשרות.

חוה אתי עטייה: שאלה אחרונה ובזה נסיים, האם נקבעו מדדי הצלחה?

עירית פררה: כן, אנחנו כתבנו לעצמנו מספר לומדים שאפשר בסכומים האלה, ואלו יהיו מדדי ההצלחה שלנו, אם נעמוד במספרי לומדים שקבענו.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדוברת הבא, נעלה את רשות החדשנות בבקשה.

פטריסיה להי אנגל: אני ממלאת מקום ראש הזירה החברתית ציבורית ברשות החדשנות.

פטריסיה להי אנגל: נמצאת אתנו גם חיר עבד אלראזק.

פטריסיה להי אנגל: יש שאלות ספציפיות שתרצו שנתייחס אליהן?

חוה אתי עטייה: אנחנו רוצים שתתנו לנו יותר פירוט על התקציב, על התכניות, הקורסים, היעדים, לוחות הזמנים, המדדים, תתייחסי גם לתקציב של 2021.

פטריסיה להי אנגל: לגבי 2020, רוב תקציב רשות החדשנות למעשה הגיע מהתקציב לתכנית הכלכלית, תקציב קורונה, במטרה גם לחזק את תעשיית ההייטק.

פטריסיה להי אנגל: אנחנו בנינו תכניות לחברות שנקלעו תזרימית לבעיות בגלל המשבר ועבדנו על שרידות חברות, מסלול לעידוד הקמה של חברות חדשות, ומסלול שמעודד השקעות של מוסדיים בהייטק.

פטריסיה להי אנגל: תקציב הקורונה שהגיע לרשות הוא באזור ה-1.9 מיליון שקל; מתוך זה הוקצו 138 מיליון שקל לתכניות שקשורות להון אנושי.

פטריסיה להי אנגל: השקנו שני מסלולים חדשים: אחד מהם מסלול חירום, שנבנה כשיתוף פעולה של רשות החדשנות עם משרד האוצר ומשרד הכלכלה.

פטריסיה להי אנגל: המסלול הזה הוא מסלול לעידוד הכשרות והשמות מהירות, שמתמרץ גם התחלה של הכשרה חדשה, הכשרה מהירה שצריכה להיות מקסימום עד שנה, ועידוד השמה, אם ההשמה קורית בשישה חודשים אחרי סיום ההכשרה.

פטריסיה להי אנגל: אנחנו מדברים על מקצועות של הייטק, מקצועות מו"פ, מקצועות פיתוח, מקצועות דיגיטליים שהם תומכי פיתוח ומקצועות שעוסקים גם בליווי עסקי של מקצועות פיתוח, אז גם פיתוח וגם בצורה יותר רחבה תומכי טיפוח לכלל התעשייה ולא רק לכלל תעשיית ההייטק.

פטריסיה להי אנגל: אישרנו 45 תכניות בתקציב של 120 מיליון שקל, מתוכם 26 גופי הכשרה, כשהדגש היה על עבודה צמודה של גופי הכשרה עם מעסיקים, ו-19 מעסיקים שבעצמם מפעילים תכניות הכשרה.

פטריסיה להי אנגל: בסך הכול אנחנו מדברים על מעל ל-6,000 משרות, שאמורות להתבצע בשנה הקרובה.

פטריסיה להי אנגל: 6,000 מכסות, שמתוכן אנחנו מעריכים שתהיה כ-70% השמה בשנה הקרובה, זה לגבי מסלול 45, מסלול חירום הון אנושי.

פטריסיה להי אנגל: מעבר לזה, הפעלנו מסלול קרן הון אנושי עם תקציב של כ-19 מיליון שקל.

פטריסיה להי אנגל: מטרת המסלול היא לעודד פתרונות חדשניים מגוונים, שנותנים מענה למגוון אתגרים של הון אנושי, אם זה שילוב אוכלוסיות בתת-ייצוג, אם זה אוכלוסיות שמתגוררות בפריפריה, אנשים עם מוגבלויות, ממש מגוון אתגרים, ומתוך המסלול הזה אישרנו 17 תכניות בתקציב של כ-19 מיליון שקל.

פטריסיה להי אנגל: אלה התכניות שאישרנו.

פטריסיה להי אנגל: לגבי 2021, עדיין אין תקציב שמאושר, אבל אנחנו ערוכים עם המסלולים לקולות קוראים, ברגע שיאושרו לנו תקציבים.

חוה אתי עטייה: את יכולה לחזור על סכום התקציב ב-2021?

פטריסיה להי אנגל: זהו, אין לנו כרגע עדיין תקציב.

חוה אתי עטייה: סדר גודל פחות או יותר, זה יהיה באותה מתכונת של 2020?

פטריסיה להי אנגל: אני לא חושבת, כי רוב התקציב שאושר לנו היה תקציב חירום, 120 מיליון שקל.

פטריסיה להי אנגל: אנחנו מדברים על תקציב באזור ה-40-30 מיליון שקל לשנה הזאת, אלא אם כן יהיו חריגות.

חוה אתי עטייה: כמה מוכשרים היו ב-2020 פחות או יותר?

חוה אתי עטייה: בכמה מדובר?

פטריסיה להי אנגל: התכניות שאישרנו מהוות כ-6,000 הכשרות.

פטריסיה להי אנגל: חלק מההכשרות התחילו.

פטריסיה להי אנגל: ממסלול 45 למשל 80% מהתכניות כבר הופעלו, ומתוך זה חלק מתכניות ההכשרה כבר התחילו, אבל הכול אמור להתחיל בחודשים הקרובים.

פטריסיה להי אנגל: זה שיש ניצול גבוה ו-80% מהתכניות שאושרו כבר הופעלו מעיד על ביקוש גבוה ועל - - -

חוה אתי עטייה: ויש גם אחוזים גבוהים של השמה, נכון?

פטריסיה להי אנגל: כן, אנחנו מדברים על 70% השמה.

חוה אתי עטייה: יפה.

פטריסיה להי אנגל: המסלול מוכוון כך שרוב התמריצים מוכוונים להשמה, זאת אומרת שהחברה מקבלת פחות כסף על ההכשרה עצמה והרבה יותר על ההשמה, כך שהכול מוכוון השמה.

חוה אתי עטייה: את יכולה פחות או יותר להגיד מי קהל היעד של ההכשרות האלה?

חוה אתי עטייה: אקדמאים?

פטריסיה להי אנגל: מסלול 45 זה הופנה לאנשים שלא מועסקים בהייטק כרגע, זה מוכוון בעיקר למובטלים, ואנחנו מדברים על אנשים שיש להם רקע רלוונטי או קרקע פורייה ללימודים ולהסבה למקצועות שהם בביקוש גבוה בעולמות הטכנולוגיים.

פטריסיה להי אנגל: זה מאוד מאוד מגוון.

פטריסיה להי אנגל: אנחנו מדברים קודם כל על מקצועות פיתוח, ברור שאלה אנשים שיש להם איזשהו רקע מדעי או הכשרה רלוונטית, אבל במקצועות הדיגיטליים תומכי פיתוח וכל המקצועות שהם QA, DevOps, UX, UI, זה יכול להיות מגוון מאוד מאוד רחב של אנשים.

חוה אתי עטייה: אוקי, תודה רבה רבה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדובר הבא, אופיר פינטו משירות התעסוקה.

חוה אתי עטייה: שמענו את הסקירה שלך ב-7 בדצמבר, האם תוכל לפרט על תקציב 2020, 2021?

חוה אתי עטייה: איזה תכניות יש בקנה, השמות, מדדים, יעדים?

אופיר פינטו: שירות התעסוקה עובד יחד עם כל הגופים.

אופיר פינטו: גם תיארו את זה קודם הקולגות, גם איריס ממנהלת ההכשרות באוצר, גם מרשות החדשנות, גם מאגף להכשרה מקצועית בזרוע העבודה.

אופיר פינטו: אנחנו עובדים עם כולם כדי למיין ולהכווין את דורשי העבודה למקצוע שהכי מתאים להם, וכדי שהגופים האחרים יוכלו לממש את התקציבים שהוקצו להם.

אופיר פינטו: שירות התעסוקה קיבל ישירות מהאוצר תקציב לביצוע שוברי OJT, שוברים למעסיקים.

אופיר פינטו: עשינו את זה יחד עם התאחדות התעשיינים.

אופיר פינטו: זה היה מאוד מוצלח, קיבלנו תקציב ל-830 שוברים ומימשנו מעל ל-1,000 שוברים, כשהכוונה שלנו לוודא שכל התקציב מגיע למעסיקים, ואם בטעות אחד המעסיקים לא יממש את אחת הפעימות שמגיעות לו, הכסף יוכל לשמש מעסיקים נוספים.

אופיר פינטו: היה שם ביצוע של מעל ל-100%.

אופיר פינטו: יש פעילות שאנחנו עושים יחד עם ישראל דיגיטלית להכשרות דיגיטליות גם בתחום של תכנות, שיווק דיגיטלי וכדומה.

אופיר פינטו: גם בשנת 2020 מימשנו את מלוא התקציב, השנה רק התחילה, אבל אנחנו מקווים גם שם להגיע למימוש מלא של התקציב, שזה פלוס-מינוס 4,000 מוכשרים.

אופיר פינטו: יש פעילות שאנחנו עתידים לעשות בהכשרה בהתאמה יחד עם מעסיקים במגוון תחומים, גם אם זה בחינוך לגיל הרך, מספנות ישראל, מרכבים וכו'.

אופיר פינטו: הכוונה שם שיהיה תקציב להכשרות יחד עם מעסיקים מותאמים, וכמובן יש מסלולים שתוארו קודם לגבי שוברים להכשרה מקצועית.

אופיר פינטו: גם שם קיבלנו את הפעימה הראשונה לשנה הנוכחית.

אופיר פינטו: בשנה שעברה גם מימשנו קצת יותר מ-100% מהתקציב שניתן לנו, והאוצר העביר לנו חלק מהתקציב מגופים אחרים.

אופיר פינטו: גם השנה אנחנו כרגע קיבלנו פעימה של 7.5 מיליון שקלים, אני מניח שזה לא הסוף.

אופיר פינטו: כמו שדובר קודם, גם בפעילויות האחרות, גם בשוברי OJT, גם בהכשרה והתאמה אנחנו מצפים ומקווים שנגדל.

אופיר פינטו: יש פעילות שאנחנו עושים יחד עם רשות החדשנות להשמת אנשים בקורסי הכשרה דיגיטליים, גם שם אנחנו נמצאים עכשיו בתחילת הדרך, יש שבעה ספקים אם אני זוכר נכון, וגם שם עכשיו מגדירים בדיוק מי קהל היעד, פונים אליהם, מבצעים את הסינון לאנשים המתאימים.

חוה אתי עטייה: יש לכם תכניות שיחליפו את החל"ת שיסתיים ביוני 2021?

חוה אתי עטייה: האם אתם נערכים לכך?

חוה אתי עטייה: יש כיווני פעולה, פגישות, דיונים?

אופיר פינטו: בוודאי, יש דיונים שאנחנו מקיימים יחד עם גופים אחרים, יש כיווני פעולה שלנו, יש תכניות שאנחנו יושבים עם מומחים כדי לדייק אותן ולזקק אותן, כדי שכאשר התקופה הזאת תיגמר, גם מבחינת הקורונה וגם מבחינת רשת הביטחון שהמדינה נתנה, המענה יהיה הכי מותאם.

אופיר פינטו: הכוונה היא לפעול כמה שיותר מהר גם בתקופה הזאת, כל עוד רשת הביטחון מובטחת כדי לוודא שכמה שיותר דורשי עבודה לא נשארים מאחור.

אופיר פינטו: אמרה איריס בהקשר של עצמאים, גם שם אנחנו מזהים שבתקופות אחרי משבר עדיין חסרות משרות והרבה אנשים בוחרים לעבוד כעצמאים, וגם לשם אנחנו מכוונים עכשיו, לסייע כמה שיותר.

אופיר פינטו: פעילויות עם גופים נוספים שאנחנו עושים.

אופיר פינטו: יש תכניות שאנחנו עושים עם קרן רש"י כדי לנצל כמה שיותר את המשאבים האזוריים ולקדם תעסוקה.

חוה אתי עטייה: אחד שעובר הכשרה באמצעות שובר, זה 10,000 שקלים שמשולמים במקדמות?

חוה אתי עטייה: אתה יכול לפרט?

אופיר פינטו: יש שני סוגי שוברים, שובר שהולך לדורש העבודה, ושובר שהולך למעסיק.

אופיר פינטו: בשניהם יש פעימות.

אופיר פינטו: שובר לדורש העבודה מחולק לארבע פעימות, שאחת מהן היא מקדמה בתחילת התהליך ואחר כך עוד שלוש פעימות לפי אבני דרך.

חוה אתי עטייה: זה מגיע למעסיק בארבע פעימות?

אופיר פינטו: זה לדורש העבודה ארבע הפעימות.

אופיר פינטו: הפעימה השנייה ניתנת באמצע ההכשרה, הפעימה השלישית ניתנת בסוף ההכשרה, והפעימה הרביעית ניתנת אחרי חודשיים שהוא משתלב בעבודה בתחום.

אופיר פינטו: שירות התעסוקה קצת לפני סיום הקורס פונה לדורש העבודה ומציע לו עבודה בהתאם לקורס שהוא עבר, והשאיפה שהוא יקבל גם את הפעימה הרביעית.

אופיר פינטו: שוברים למעסיקים מחולקים לשתי פעימות.

אופיר פינטו: ברגע שניתן שובר למעסיק, הוא ניתן ביום הקליטה, ביום שהמעסיק קולט את העובד לעבודה.

אופיר פינטו: פעימה אחת ניתנת אחרי חודשיים של עבודה, ופעימה שנייה ניתנת אחרי עוד ארבעה חודשים, כלומר אחרי סך הכול השלמה של שישה חודשים, כשמעסיק ועובד שמסיימים שישה חודשים כבר מקבלים מענק התמדה בסוף התהליך.

אופיר פינטו: הכוונה שלנו שברגע שמעסיק ועובד עובדים יחד במשך שישה חודשים ברציפות, הם ימשיכו לעבוד יחד גם אחר כך, גם בלי שתהיה את התמיכה הממשלתית.

חוה אתי עטייה: בשניהם הסכום הוא 10,000 שקל?

אופיר פינטו: זה סכום ממוצע.

אופיר פינטו: השוברים נעים בין 10,000 ל-16,000 שקלים בסך הכול למעסיק שמקבל את שתי הפעימות.

אופיר פינטו: 10,000 שקל זה לשכר שבין 5ף800 ל-8,600 שקלים.

אופיר פינטו: מי שמשלם לעובד שלו שכר מעל 8,600 שקלים, הסכום שלו מגיע עד ל-16,000 שקלים.

אופיר פינטו: בשוברים לדורשי עבודה, זה תלוי בעלות של הקורס כמובן, כשהעלות המקסימלית לאוכלוסיות היעד במקצועות היעד מגיעה ל-90% או ל-95% מעלות הקורס – שוב, זה תלוי בעלות הקורס.

אופיר פינטו: הממוצע הוא בערך 10,000 שקלים.

חוה אתי עטייה: לפי הסקירה של אביעד, ניצלתם את כל תקציב 2021?

אופיר פינטו: 2020 כנראה.

חוה אתי עטייה: 1,000 שוברים של 10,000 שקל - - -

אופיר פינטו: בשנת 2020 נתנו 2,600 שוברים לאנשים, סך הכול הסכום שנוצל היה 19,700.

אופיר פינטו: כמו שאמרתי, זה קצת יותר מהסכום שהוקצה לנו.

אופיר פינטו: הוקצו לנו 19 מיליון שקלים, וכמובן ההשלמה באה ממקורות אחרים.

אופיר פינטו: אלה השוברים לדורשי עבודה.

אופיר פינטו: שוברים למעסיקים, בסוף שנת 2020 התחלנו פעילות יחד עם התאחדות תעשיינים.

אופיר פינטו: התקציב שקיבלנו היה 10 מיליון שקלים בממוצע ל-830, 850 שוברים.

אופיר פינטו: כאמור, אנחנו חילקנו 1,050 שוברים.

אופיר פינטו: כמו שהסברתי קודם, בכוונה נתנו קצת יותר שוברים ממה שהוקצה לנו, במקרה שיהיו מעסיקים שלא ינצלו את שתי הפעימות.

אופיר פינטו: מניסיון העבר בתכניות כאלה, אנחנו יודעים שיש מעסיקים ויש דורשי עבודה, שאחרי מספר חודשים נפרדים, ולכן ההקצאה הייתה קצת יותר גבוהה, שוב פעם, כדי להגיע למימוש מקסימלי של התקציב.

חוה אתי עטייה: תודה רבה ד"ר פינטו, אני מאמינה שנדבר עוד הרבה בהמשך.

חוה אתי עטייה: תודה, בהצלחה.

חוה אתי עטייה: רשות הדיבור לדובר הבא, לאלעד זכות מהביטוח הלאומי.

אלעד זכות: שלום, ראשית ברכות ליושבת ראש הנכבדה, באמת סחתין על הרמת הנושא הכה קריטי בשלב כזה ולארגן פה יחד את כל המשתתפים השונים שעוסקים בתחום.

אלעד זכות: זה נחוץ, מבורך ואפילו קריטי.

אלעד זכות: כביטוח לאומי, אנחנו כמובן אחראים על הביטחון הסוציאלי ועל היבטים של הבטחת הקיום לאותם אנשים שנפלטו משוק העבודה ושהם בתקופת הגישור לקראת העבודה הבאה, בעיקר בקצבאות של הבטחת הכנסה ואבטלה, כמובן כל נושא החל"ת.

אלעד זכות: לגבי שאלתך הקודמת על היערכות ליום שאחרי, היינו רוב המשתתפים פה בצוות משותף של משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה, שיש בו הרבה כיווני חשיבה ומדיניות, שחלק מהם כבר בוצעו, וכרגע מתקיימות לא מעט חשיבות משותפות וצוותי עבודה משותפים, כשגם שר הרווחה הקים צוות בנושא הזה במיוחד.

אלעד זכות: אחד הדברים שאנחנו עסוקים בהם כרגע והוא גם די מתפרסם בתקשורת - - -

חוה אתי עטייה: הקמתם שני צוותים?

אלעד זכות: לא, אני אומר שהיה צוות בין-משרדי שפרסם איזה שהן המלצות בהיבטים האלה, וחלק מהתוצר של זה הקמת המנהלת באוצר וחלוקת התקציבים, אבל אני אומר שאחד הדברים החשובים לנו זה הממשק בין אבטלה להכשרה מקצועית, לבטל את הקיזוז של 30% מדמי האבטלה לאנשים שימשיכו את ההכשרות המקצועיות.

אלעד זכות: כרגע התקנה הזאת תקפה עד יוני.

אלעד זכות: בנוסף, יש לנו מענק חזרה לעבודה, שמייצר תמריץ, או מבטל את התמריץ השלילי להיכנס לשוק העבודה על בסיס קבלת אבטלה ונותן יותר מוטיבציה לחזור לעבודה, ואנחנו באמת רוצים לחזק אותו ולחזק את התמריץ.

אלעד זכות: המנכ"ל שלנו עסוק בזה.

חוה אתי עטייה: אלעד, המענק בתוקף עד פברואר, בפברואר זה מסתיים.

אלעד זכות: קודם כל ההסכם עבר באמצע נובמבר והשינויים ואי הוודאות שהיו מדרבנים אותנו לעשות שינוי, אבל המענק אפשרי עד אפריל.

אלעד זכות: הוא ניתן לארבעה חודשים, ואנחנו בעבודה עצימה עכשיו להכניס אותו ולדברר אותו טוב יותר, וכמו שאמרתי, גם לשפר אותו, כך שהתמריץ יתחזק להחזיר לעבודה.

אלעד זכות: בנוסף, יש לא מעט דיבורים ברמת מקבלי ההחלטות על מענקים מבחינת ביקוש לעובדים ומענקים למעסיקים, כמו שניתנו לא מעט כאלה.

אלעד זכות: אבל בהקשר לדיון הקודם, רציתי לציין שכביטוח לאומי אנחנו גם אחראים על שיקום מקצועי ותעסוקתי לכמה אוכלוסיות, בעיקר אנשים עם מוגבלות לפי אחוזי נכות שונים.

אלעד זכות: את בטח מכירה את זה וזוכרת את זה מתפקידך כראש מטה שר הרווחה לשעבר.

אלעד זכות: אנחנו נותנים מענה למעל 20,000, 22,000 אנשים בשנה האחרונה בשירותי שיקום מקצועי ותעסוקתי, כולל אקדמיה, כולל שירותי טרום שיקום, במיוחד בהכוונה של אנשים עם מוגבלות לשוק העבודה, אבל לא רק, גם לנפגעי עבודה, נפגעי איבה וגם לאלמנים ואלמנות במיצוי יחסית נמוך.

אלעד זכות: השנה הזאת הייתה באמת מאוד מאתגרת בהיבטים השונים, עשינו הרבה שינוים on going בהיבטים השונים.

חוה אתי עטייה: יש לכם גם ליווי לנשים חד-הוריות, הורים יחידניים?

אלעד זכות: לא, זה באחריות של זרוע העבודה של מנהל האוכלוסיות, כמו שנאמר.

אלעד זכות: אם מישהי עומדת בתנאי הזכאות לפי חוק ביטוח לאומי, למשל אלמנה מסוימת, היא יכולה להיכנס לשירותים שלנו.

אלעד זכות: אנחנו נותנים את המענה באופן אוניברסלי לפי הקריטריונים שאמרתי, לפי אחוזי נכות וגם לאוכלוסיות נוספות.

אלעד זכות: נשמח להציג באופן מפורט יותר.

אלעד זכות: אני גם לא רוצה לגזול מהנושא החשוב מאוד שאמורים לדבר עליו בוועדה, אבל אם תרצו שנציג בצורה יותר מפורטת את התכניות שלנו, נביא את אגף השיקום שיציגו.

חוה אתי עטייה: אנחנו נשמח מאוד, נעמוד בקשר.

חוה אתי עטייה: אלעד, תודה רבה ובהצלחה רבה.

אלעד זכות: בהצלחה לכולנו.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אנחנו נעלה את הדוברת הבאה, רוית גרוס מנכ"לית התאחדות המלאכה והתעשייה.

רוית גרוס: שלום גברתי, תודה רבה על ההזדמנות.

רוית גרוס: אני רציתי להתייחס לכל מה שקשור לעסקים הקטנים.

רוית גרוס: אני שמעתי את ד"ר איריס נחמיה, ורציתי לשאול שאלות.

רוית גרוס: היא דיברה על כך שהם מחלקים את ההכשרות למקצועות שהם מבוקשים, או שצריך בהם כוח אדם.

רוית גרוס: רציתי לשאול, איך יודעים איזה מקצועות הם מבוקשים ונדרש בהם כוח אדם, כי לדוגמה אנחנו בהתאחדות המלאכה והתעשייה מייצגים עסקים יצרניים קטנים, בעצם מקצועות התעשייה המסורתיים שמעסיקים עד 20 עובדים: דפוס, מתכת, חשמל, אלקטרוניקה.

רוית גרוס: במקצועות האלה, אמנם הם לא כל כך מבוקשים, וזאת בעיה אחרת שגם עליה אני רוצה לדבר, חסר הרבה כוח אדם.

רוית גרוס: האם המקצועות האלה כן נמצאים בתכנית שלהם או לא נמצאים בתכנית שלהם?

רוית גרוס: היא אמרה שהמעסיקים יקבלו עובד שמכינים אותו לניסיון שנדרש במקום העבודה.

רוית גרוס: אני שואל, איך היא יודעת מה נדרש בתעשייה הקטנה.

רוית גרוס: אני יכולה כבר עכשיו לספר שבתעשייה הקטנה, בשונה מהתעשייה הגדולה, הדברים הם הרבה יותר costume made, כלומר אם נגיד מפעל לעיבוד שבבי שעושה חלקים של גלגלי מתכת – אם במפעל גדול לעיבוד שבבי עושים את אותו גלגל שטנצי, דווקא במפעלים הקטנים עושים את הדברים היותר מיוחדים.

רוית גרוס: במידה שההכשרות הולכות גם למפעלים הקטנים האלה, איך היא תדע בדיוק מה הניסיון שנדרש במפעלי התעשייה הזעירה והקטנה?

רוית גרוס: לגבי הדיגיטל, גם בנושא הזה הבנתי שדיברו על כך שבעסקים קטנים ובינוניים עושים שיתוף פעולה יחד עם הסוכנות לעסקים קטנים.

רוית גרוס: היא דיברה על הדיגיטל שהולך ומוטמע בעסקים הקטנים.

רוית גרוס: אני חייבת להגיד שאנחנו לא יודעים על תכנית כזאת שמישהו בכלל מתייחס לעסקים קטנים, למעט מנהלת המעסיקים של אורנה סגל.

רוית גרוס: גם בנושא של הדיגיטל, אין הרבה עסקים קטנים שיש להם את הדבר הזה, ובתקופת הקורונה הבנו כמה חשוב שתהיה גישה לדיגיטל בחנויות מקוונת – אבל זה לא מספיק.

רוית גרוס: לטעמנו, בנוסף לכסף להקמת חנות מקוונת כזאת, צריך גם איזשהו מנטור או מישהו שיכול ללוות את בעל העסק הקטן בכל מה שקשור לתפעול של החנות הדיגיטלית הזאת, כי מדובר בדרך כלל ב-one man show, זה איש אחד שהוא זה שמנהל את העסק.

רוית גרוס: יש לו אמנם נגיד חמישה או שבעה עובדים, אבל הוא איש שהוא הכול, כי למעשה כשמנהלת החשבונות לא נמצאת, הוא זה שעושה את הגבייה, וכשהעובד לא נמצא על קו הייצור, הוא זה שהולך לקו הייצור.

רוית גרוס: לכן כדי שדבר כזה יקרום עור וגידים ובאמת ייצא לפועל, צריך לא רק לתת כסף להכין את החנות המקוונת, אלא איזושהי תכנית של מישהו שיכול ללוות את העסק ולגרום לו לתפעל אותו בצורה טובה.

רוית גרוס: אני חשבתי לעצמי שיש ילדים בכיתה י', י"א שיש להם מחויבות אישית.

רוית גרוס: עכשיו בתקופת הקורונה, אפשר לנצל את הידע שלהם.

רוית גרוס: הילדים האלה כל כך חכמים, כל כך טכנולוגיים.

רוית גרוס: אפשר לנצל את המחויבות האישית הזאת אולי להכניס אותם לעסקים קטנים.

רוית גרוס: זה גם יכול לפתוח אותם, לראות את עולם התעשייה הקטנה שכבר הולך ונעלם, אנשים בכלל לא מכירים איזה דברים מדהימים יש בתעשייה הזו.

רוית גרוס: זה יכול לפתוח את אותם צעירים לעבוד בתעשייה הזאת.

רוית גרוס: מעבר לזה, זה יכול לעשות win-win situation, שאותו ילד צעיר יכול ללמד את בעל העסק איך לתפעל את החנות האינטרנטית הזאת ולפתוח אותה לקהל בכל הארץ וגם בעולם.

רוית גרוס: אם עושים איזושהי תכנית הכשרה כזאת שהיא מדהימה, ומה שאיריס תיארה הוא באמת מדהים בעיניי, חשוב חשוב חשוב גם לעשות מיתוג לתעשייה, לתעשייה בכלל לדעתי, אבל בפרט לתעשייה הקטנה.

רוית גרוס: המיתוג הוא לא מספיק טוב, אנשים לא רוצים לעבוד שם, אז חשוב אולי לעשות איזושהי את התכנית בשילוב איזושהי תכנית של מיתוג, שיכולה לגרום לזה שלא רק נכשיר אנשים, אלא נכשיר אנשים שירצו לעבוד בתעשייה הזאת – זה צריך להיות מהלך משותף.

רוית גרוס: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: אנחנו נשמח לשמוע את ראשת המנהלת, ד"ר איריס נחמיה.

איריס נחמיה: קודם כל תודה רבה לרווית, אני חושבת שזה לגמרי הרמה להנחתה.

איריס נחמיה: קודם כל אני ממש ממש אשמח להיפגש אתך ושאתם תפרטו את כל הכיוונים והרעיונות שאמרתם.

איריס נחמיה: אנחנו לגמרי מגבשים את התכנית הזאת עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, ועם המעוף שנמצא למעשה בשטח, הסוכנות עצמה מפעילה את המעוף, הם יודעים בצורה יותר טובה מה הצרכים.

איריס נחמיה: הנושא של הדיגיטל עלה מכמה חברות דווקא בין-לאומיות שפועלות בישראל, הן מוכנות להכשיר אפילו את העסקים הקטנים, יש כאן איזשהו גיבוש של תכנית, שיכולה להיות מאוד מאוד מעניינת בשילוב בין תעשייה שהיא תעשייה מתקדמת לתעשייה שהיא מסורתית, שצריכה לעשות ורוצה לעשות את קפיצת המדרגה הזאת.

איריס נחמיה: אני מסכימה אתך לגמרי לגבי הנושא של המיתוג ואיזשהו קמפיין משותף.

איריס נחמיה: על כל הדברים האלה, בפרטים הקטנים ובפרטים הגדולים יותר אנחנו עובדים ואנחנו נעבוד.

איריס נחמיה: איך אני יודעת על ביקושים שיש?

איריס נחמיה: אנחנו יכולים לראות בהחלטת הממשלה ספציפית שאנחנו אמונים עליה שישנם ענפים – וזה מה שאנחנו מוציאים בקול קורא, אנחנו נוציא לפי ענפים מסוימים ולפי מכסות שאנחנו רואים שהן מקצועות בביקוש גבוה או במקצועות שהם בעלי פריון גבוה.

איריס נחמיה: בסוף תהיה התאמה לזה ממש ברמה של המעסיק הבודד, וזה דווקא היופי בתכנית הזאת.

איריס נחמיה: היא לא גנרית, אלא מותאמת ספציפית.

איריס נחמיה: אנחנו נעבוד על זה יחד עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, וכמובן אתכם, התאחדות התעשיינים וכלל הגורמים שהם רלוונטיים, מנהלת המעסיקים, כל מי שיכול להיות רלוונטי לטובת התכנית.

איריס נחמיה: התכנית שלנו ממוקדת בענפים ספציפיים.

איריס נחמיה: כמו שאמרתי, הסתכלות ענפית, הסתכלות אזורית, הסתכלות על סוג הארגונים, גדולים, בינוניים וקטנים יותר, ומעסיקים שהם עצמאיים, אחד או שניים, שרוצים להגדיל את העסק או כמו שאמרתי לעבור ממובטלים לעצמאים.

איריס נחמיה: תודה רבה על השאלות.

חוה אתי עטייה: תודה רבה על הסקירה.

חוה אתי עטייה: אני מבקשת מכל המשרדים להעביר לוועדה בכל תחילת חודש דיווח בעניין התקדמות התכניות שהוצגו או תכניות חדשות, כולל פירוט תחומי ההכשרות שנפתחו ותקציבים שנוצלו בגינם, וכן דיווח באשר לעמידה ביעדים שהוצגו.

חוה אתי עטייה: הוועדה רואה חשיבות רבה בקביעת גורם מתכלל של כלל ההכשרות המקצועיות, גורם שיקבל נתונים מכלל המשרדים.

חוה אתי עטייה: באמצעותם ניתן יהיה להסיק מסקנות, וכן לאפשר תכנון אסטרטגי וחזרה למסלולי יעדי התעסוקה לשנת 2030.

חוה אתי עטייה: תודה רבה, אני נועלת את הישיבה.

חוה אתי עטייה: אנחנו נצא להפסקה ובעוד כמה דקות נתחיל עם החלק השני של הישיבה.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: צהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את הנושא השני של ועדת המשנה.

חוה אתי עטייה: הישיבה תעסוק בנושא חזרתן של הנשים למעגל התעסוקה.

חוה אתי עטייה: הדיון הזה נולד אחרי שקראתי בעיתון את הנתונים של שירות התעסוקה, וחילקתי אותם לקבוצות: סגר ראשון, סגר שני וסגר שלישי.

חוה אתי עטייה: ראיתי שבחודשים שקדמו למשבר הקורונה, ינואר עד פברואר, כמעט שלא היה הבדל בין שיעור המובטלים למובטלות – 50.6% נשים לעומת 49.4% גברים.

חוה אתי עטייה: אני אפרט: בסגר הראשון התרחב הפער – 56.4% נשים, 43.6% גברים; בסגר השני עוד יותר גדל פער, 60.4% נשים, 39.6% גברים; בסגר השלישי היה השיא, הנשים המובטלות זינקו ל-70% והגברים 31.5%.

חוה אתי עטייה: אני לא נכנסת כאן לנושא של אי-שוויון מגדרי תעסוקתי בין נשים לבין גברים.

חוה אתי עטייה: אנחנו באנו להציף את הסוגיה ולשאול את זרוע העבודה, את גורמי המקצוע, האם יש להם כיווני פעולה, איזה הצעות יש להם בקנה.

חוה אתי עטייה: ברור שזה מותנה בתקציבים כדי להחזיר את המצב לקדמותו.

חוה אתי עטייה: נתחיל עם רשות הדיבור לעו"ד עמית קובו-רום משדולת הנשים, בבקשה.

עמית קובו-רום: שלום גברתי, תודה על קיום הדיון החשוב הזה.

עמית קובו-רום: שמי עו"ד עמית קובו-רום, אני מנהלת את קו הסיוע המשפטי ודיני העבודה בשדולת הנשים בישראל.

עמית קובו-רום: כמעט שנה חלפה מאז פרוץ משבר הקורונה, ואנחנו קיבלנו מאות רבות של פניות מנשים שפוטרו או הוצאו לחל"ת בגלל המשבר.

עמית קובו-רום: כפי שאמרת, הנתונים מראים באופן חד-משמעי שתעסוקת נשים נפגעה באופן משמעותי יותר מתעסוקת גברים במהלך המשבר.

עמית קובו-רום: המשבר העצים והחריף את האפליה שכבר קיימת בשוק העבודה.

עמית קובו-רום: הפגיעה בנשים עובדות בעקבות הקורונה חייבת לקבל עדיפות לאומית.

עמית קובו-רום: דיברו הרבה מאוד בחלק הקודם על תכניות להשבת עובדים למעגל העבודה, שהן כמובן מאוד מאוד חשובות, אבל בתוך התכניות האלה חייבים לראות התייחסות לפגיעה בנשים, ולכן חייבים לבצע הכשרות מקצועיות ולבדוק שהן רלוונטיות לנשים, שהן במקצועות שיש בהם תעסוקה ולא נפגעו עקב המשבר, כמו קונדיטוריה, ושנשים יוכלו להתפרנס מהם בכבוד ולהחזיק בם.

עמית קובו-רום: אני גם חושבת ומציעה שנכון לערוך מעקב בנושא ההכשרות על כמה נשים נמצאות בהכשרות האלה, כמה נשים נשכרות לעבודה לאחר ההכשרות האלה, ולפענח את כל הנתונים גם מבחינה מגדרית, כי אם אנחנו לא נדאג לשילוב ולשימור של נשים בשוק התעסוקה, אנחנו נגלה באחד ביולי שחזרנו שנים רבות אחורה מבחינת איכות התעסוקה לנשים ומבחינת כמות הנשים שמשולבות בשוק העבודה.

עמית קובו-רום: אפילו יותר חשוב מזה בעיניי לבנות תכנית לאומית לשילוב ושימור נשים בתוך שוק התעסוקה, נשים שכבר נמצאות בשוק, ולתמרץ את המעסיקים שלהן להשיב אותן לעבודה ולשמר אותן בעבודה, למרות כל הקשיים, למרות שחלק גדול מהן הן אימהות שנמצאות כרגע עם ילדים קטנים בבית שאין להם מסגרות, וזה בעיניי אפילו חשוב יותר מהכשרות תעסוקתיות, כי אם אנחנו לא נדאג למצב מחדש את הנשים בשוק העבודה, הנשים יהיו הראשונות שיפטרו אותן והראשונות שיוציאו אותן לחל"ת עם כל גליץ' קטן שיהיה שוב בשוק העבודה.

עמית קובו-רום: יש כבר היום המון נשים שלא פוטרו, אבל הן מוחזקות בחל"ת חודשים רבים, חלקן מה-15 במרץ 2020, ואנחנו לא יודעים מה יהיה איתן באחד ביולי, וכנראה שהן יהיו הראשונות להיות מפוטרות, אם המעסיק יגיע לאחד ביולי ויגלה שהוא לא יכול להמשיך ולהחזיק אותן בחל"ת.

עמית קובו-רום: אני חושבת שעל המדינה להתערב במקום הזה ולסייע לנשים, ולא להשאיר אותן לבד מול המעסיקים, על ידי תמרוץ למעסיקים להשבת עובדות לעבודה, ועל ידי עריכת מעקב על השבה של נשים לעבודה.

עמית קובו-רום: נמצאת אתנו היום צפרירה ברקן, שפנתה לקו הפתוח שלנו ונמצאת בחל"ת כבר הרבה מאוד זמן, ואני מאוד אודה לוועדה אם יהיה אפשרי להקדיש כמה דקות ולשמוע את הסיפור שלה.

חוה אתי עטייה: ניתן לה את רשות הדיבור.

חוה אתי עטייה: אני רוצה להעיר לתשומת לבך, שאנחנו קבענו לדון בנושא תעסוקת נשים ואי-שוויון בתקופת המשבר, אך לצערי הרב אנחנו נמצאים בתקופת בחירות, ולא מאפשרים לנו לקיים בתקופה זו דיונים, רק באישור ועדת הסכמות.

חוה אתי עטייה: רציתי לדון בדיון הקודם גם בנושא הכשרות נשים, גם לקיים דיון נפרד על מגזר הנשים, אבל בעזרת השם אני מקווה שאחרי הבחירות, או בין לבין אולי בשיחות זום עם הגורמים המקצועיים, כבר נתכונן למושב הבא.

חוה אתי עטייה: אמרת דברים לעניין, כואבים ומדם לבך.

חוה אתי עטייה: צריך לעשות משהו בנידון ולהפעיל את הממשלה.

חוה אתי עטייה: אני נותנת את זכות הדיבור לצפרירה ברקן.

צפרירה ברקן: אני צפי ברקן.

צפרירה ברקן: הסיפור שלי הוא הסיפור של אלפי נשים שנפלטו משוק התעסוקה.

צפרירה ברקן: בסופו של דבר ובשורה התחתונה, התחושה היא שכל אישה עומדת לבד בחזית מול המעסיק שלה.

צפרירה ברקן: אני אספר קצת עליי, אני עוסקת במכירות, אני טובה ומצליחה, אני גם אוהבת את זה.

צפרירה ברקן: המעסיק שלי לא הפסיק לעבוד גם בסגרים, ולהערכתי הפגיעה, אם הייתה, לא הייתה משמעותית.

צפרירה ברקן: הוצאתי לחל"ת ב-15 במרץ, ומאז לא חזרתי.

צפרירה ברקן: אני לא מפוטרת ואני לא מועסקת.

צפרירה ברקן: אחרי כל סגר, כשניסיתי לברר מתי אני צפויה לחזור לעבודה, התשובה הייתה: אין תשובה, ואם זה לא מתאים לי, שאני אתפטר – יש לזה גם השלכות משפטיות – וזה בעוד שהמעסיק שלי שכר וקלט עובדות חדשות, ואני והחברות שלי בחוץ.

צפרירה ברקן: השאלה מה המדינה מתכוונת לעשות ולהציע לנשים במצבי.

צפרירה ברקן: מדובר במצב של ייאוש ומצוקה גדולה, שנותרת ללא מענה.

צפרירה ברקן: המעסיק שלי מחזיק אותי באוויר, למעשה אני בת ערובה ולא באמת יודעת מתי ואם יחזיר אותי לעבודה.

חוה אתי עטייה: כמה שנים הועסקת במקום העבודה?

צפרירה ברקן: שבע שנים, מספיק זמן.

צפרירה ברקן: נגיד שנעשה הכשרה מקצועית, אני צריכה להתפטר, לוותר על השלמת פיצויי פיטורים, הודעה מוקדמת, בנוסף להשקיע זמן ומאמץ, מי בכלל מבטיח שייצא לי מזה משהו?

צפרירה ברקן: מי בכלל מבטיח שמישהו יקבל אותי?

צפרירה ברקן: קיים עוד חשש, שאנשים לא יוכלו בכלל להשתלב; נשים, נאמר בגילי, לא יוכלו להשתלב מחדש בשוק התעסוקה, ואלה שכן ימצאו עבודה, יהיו חשופות לניצול מצד המעסיקים, אז מה עושים?

חוה אתי עטייה: בת כמה את, אם מותר לשאול?

צפרירה ברקן: בת 60.

חוה אתי עטייה: עדיין לא בגיל פרישה.

חוה אתי עטייה: אני עכשיו נלחמת כדי שתהיה תעסוקה לנשים גם מגיל 55 פלוס.

חוה אתי עטייה: אני חושבת שזה גיל צעיר מאוד, תוחלת החיים היא גבוהה מאוד, וכל אחד יעשה את החשבון שלו אם הוא רוצה לפרוש או להמשיך לעבוד.

צפרירה ברקן: אני רוצה להגיד לך שאני והחברות שלי משתוקקות לחזור לעבודה.

חוה אתי עטייה: ברור.

צפרירה ברקן: עוד פעם, אנחנו לא מפוטרות ואנחנו לא עובדות.

צפרירה ברקן: אני רוצה לעבוד במקום אחר, אני לא יכולה, אני לא מפוטרת.

חוה אתי עטייה: אני מוכנה לעזור לך, אולי נקיים דיון עם המעסיק שלך.

חוה אתי עטייה: אני אקח את היוזמה, נקיים דיון, שיבוא לקראתכם או לכאן או לכאן.

חוה אתי עטייה: אם את רוצה לעבור הכשרה מקצועית, שלא ילך על סעיף הפיצויים.

צפרירה ברקן: אני מאוד אשמח.

צפרירה ברקן: מאוד אשמח, תודה.

חוה אתי עטייה: אני אשמח גם לעזור, אני חושבת שמשהו לא בסדר – זה לא מידתי, זה לא הוגן.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

צפרירה ברקן: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדוברות נוספות מטעם ארגוני הנשים, יש מישהי שרוצה לדבר?

אלה כהן: אלה כהן, מנכ"לית כולנו משפחה.

אלה כהן: אני רוצה לדבר על נושא שהוא רלוונטי לתעסוקת נשים, אבל הוא גם רלוונטי להורים.

אלה כהן: יש המון המון תכניות יפות ומקדמים תכניות נהדרות, העניין הוא שכל עוד הילדים בבית, אין לנו, לאימהות ולהורים בכלל, יכולת לצאת לעבוד.

אלה כהן: יש סתירה בין זה שהילדים בבית, לבין זה שאנחנו רוצות לצאת לעבוד, רוצות לעשות שינויי תעסוקה או להתקדם, וזו משימה שהיא בלתי אפשרית.

אלה כהן: חשוב לי להגיד שבמדינת ישראל יש ציבור גדול של הורים: יש בישראל שלושה מיליון הורים לילדים מתחת לגיל 18; שני מיליון הורים לילדים מתחת לגיל 9.

אלה כהן: שוק העבודה באופן כללי הוא מאוד מאוד תובעני.

אלה כהן: אנחנו נאלצות לעבוד שעות עבודה מרובות, בלי ימי חופשה מספקים, שלא מותאמים לימי החופשה של מסגרות החינוך, אין לנו מספיק ימי מחלה, גם אנחנו נדרשות לעבוד, ונדרשים גם האבות, לעבוד מחוץ לשעות העבודה, וכל הדבר הזה פוגע באופן כללי ביום יום, ללא קשר למשבר הקורונה, זה פוגע ביכולת שלנו להוביל איזשהו איזון בין חיי משפחה לעבודה עצמה.

אלה כהן: משבר הקורונה חשף והבליט את הקושי הזה.

אלה כהן: זה השאיר אותנו ההורים, כשהילדים שלנו ללא שום מסגרות חינוך, הם בבית, ומצד שני אנחנו נאלצות או לצאת לעבוד או לעבוד מהבית.

אלה כהן: זה איזשהו מאבק, שמצד אחד צריך לתת את המענה ולהיות נוכחים ונוכחות עם הילדים, אבל גם צריך לשמור על מקום העבודה, שלצערי הרב גם הוא נמצא באיזשהו סיכון.

אלה כהן: אנחנו לא מצליחות לעמוד במשימות, לא מצליחות לעמוד בתכניות עבודה, לא מייצרות את אותה תפוקה שהייתה לנו לפני משבר הקורונה.

אלה כהן: התחושה היא שאנחנו ציבור ההורים הופקרנו להתמודד עם המצב הזה יום יום.

אלה כהן: אנחנו יום יום בחוסר ודאות אם יהיו מסגרות, לא יהיו מסגרות, איך אני אעבוד מחר?

אלה כהן: איך ייראה לוח הזמנים שלי במשך השבוע?

אלה כהן: יש לזה מחירים מאוד מאוד כבדים.

אלה כהן: אנחנו משלמות מחיר מאוד כבד – גם מחיר תעסוקתי, מקום העבודה שלנו נמצא בסכנה, אנחנו משלמות על זה מחיר כלכלי, שעובדות פחות ימי עבודה בחודש, עובדות פחות שעות עבודה באותו יום, וכמובן שיש לזה מחיר משפחתי, אנחנו לא מצליחות, וכלל ההורים לא מצליחים להיות עם הילדים שלהם, בתקופה כל כך קריטית ומשברית גם בחיים של הילדים.

אלה כהן: גם דובר פה על אחוזי אבטלה מאוד מאוד גבוהים של הנשים.

אלה כהן: אנחנו נראה את ההשלכות האלה בשנים הקרובות ובעשור הקרוב, כמה זה הולך לפגוע בחוסר שוויון המגדרי, שכבר יש בשוק העבודה.

אלה כהן: יש דוח מאוד מעניין של החוקרת והכלכלנית יערה מן, שסקרה בנובמבר השנה 2020 600 הורים, והממצאים של הסקר הזה מאוד מדאיגים.

אלה כהן: 40% מההורים צמצמו את שעות העבודה שלהם, כשהצמצום הממוצע ליום הוא ארבע שעות ביום, והעלות של זה היא 260 שקל לכל יום.

אלה כהן: בתכלול ובאומדן הפגיעה הכלכלית הכספית לכל משק בית בסגר הראשון ובסגר השני ביחד, הם כמעט 7,000 שקל לכל משק בית – זה המון המון כסף.

אלה כהן: נתון נוסף, 70% מההורים העידו שהמצב הכלכלי שלהם הידרדר, 40% מההורים מעידים על כך שמקום העבודה שלהם נמצא בסכנה, הם מרגישים שהם יכולים לאבד את מקום העבודה שלהם.

אלה כהן: אם אנחנו מדברות שוב פעם על נשים ועל אימהות, שיעור האימהות שהפסיקו לעבוד, גבוה פי שש מהגברים שעשו את זה, אני מדברת על אימהות שהפסיקו לעבוד מיוזמתן כדי להישאר בבית ולטפל בילדים.

אלה כהן: גם שיעור האימהות שהפחיתו שעות עבודה ביום הוא גבוה ב-30% מהאבות שעשו את זה.

אלה כהן: נתון מאוד מעניין מהסקר הזה, שיש פה אובדן הכנסה של משקי הבית בישראל, שעומד על כמעט 850 מיליון שקל על כל שבוע שבו אין מסגרות חינוך.

אלה כהן: זאת נקודה שהיא מאוד מאוד קריטית.

אלה כהן: צריך להתייחס לשאלה – איך מצפים מאתנו, האימהות, וגם האבות, להמשיך לעבוד כשיש לנו ילדים בבית, ואנחנו חייבים להיות נוכחים עם הילדים והם צריכים התייחסות?

אלה כהן: במיוחד ילדים בגיל הרך, פעוטות, תינוקות, ילדים בשנים הראשונות שלהם בבית הספר.

אלה כהן: אנחנו לא אומרים: חבריא, אין קורונה, תחזירו את מסגרות החינוך בלי להפעיל שיקול דעת, אבל יש פה ציבור שלם של הורים שכורע תחת הנטל והוא צריך לקבל איזשהו מענה.

אלה כהן: מה שמאוד מעניין זה שמרבית מדינות המערב מצליחות לתת מענה להורים, והמדינות האלה נותנות מענה שהוא כלכלי.

אלה כהן: יש הצעות מאוד מעניינות, שיכולות לעזור ולתת איזשהו שקט, מינימלי כמובן, כדי להצליח לשרוד את התקופה הזאת: לאפשר למשפחות, למשקי בית ששני ההורים עובדים, על אחת כמה וכמה לאימהות והורים יחידניים או חד-הוריות, לבחור או לקחת חופשת טיפול במימון ממשלתי בין 80% מהשכר עד 100% מהשכר, וגם תלוי בגובה השכר, או להפחית שעות עבודה, כמובן שוב במימון ממשלתי, ללא פגיעה בשכר וללא פגיעה בזכויות; או לאפשר לנו להגיש בקשה של החזר הוצאות עבור בייביסיטר או כל מיני אופציות אלטרנטיביות אחרות שאנחנו מנסים למצוא, שגם עולים לנו כלכלית המון כסף, ולאפשר למשפחות חד-הוריות ומשפחות עם הורה יחיד להכניס את הילדים שלהם למסגרות של עובדים חיוניים, כי בסופו של דבר אין להם שום פתרון אחר והמחיר הוא מאוד מאוד כבד.

אלה כהן: דבר נוסף, להאריך את חופשת הלידה עד סיום הסגר.

אלה כהן: אלה פתרונות, שנכון אנחנו בתקופת בחירות, ונכון כרגע אי אפשר לעשות איזה שהם שינויים, אבל כמו שראינו שהכניסו בתקנות לשעת חירום חוקים והגבלות על אנשים, אפשר להכניס גם לתקנות לשעת חירום אפשרות לקצר את שעות העבודה בשבוע, כל יום שיש בו סגר וכל יום שאין מסגרות חינוך, תקצרו לנו את שעות העבודה ושזה יהיה מעוגן בתקנות לשעת חירום.

אלה כהן: דבר נוסף, על כל סגר כזה, תכניסו לנו עוד ימי חופשה, שתהיה לנו יכולת להרים את הראש מעל למים ולהצליח לשרוד את התקופה הקשה הזאת.

אלה כהן: תודה רבה על האפשרות להציע את האפשרויות פה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה, נעבור לדוברת הבאה, איילה מילר, סגנית יו"ר איגוד המוסכים בבקשה – ירדה?

חוה אתי עטייה: אני מעבירה את רשות הדיבור לאלה בר דוד, מנהלת תחום בכיר תעסוקת מיעוטים מזרוע העבודה.

חוה אתי עטייה: אני אשמח שתתייחסי לכל מה שנאמר פה, על כיווני פעולה, על תכניות.

חוה אתי עטייה: ברור שהכול כרוך בתקציב.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

בר דוד: תודה, גברתי.

בר דוד: כן חשוב לי לפתוח ולהגיד שמעבר להיותי מייצגת של זרוע העבודה, אני גם אימא לארבעה והרבה מהאלמנטים שעלו פה, כמובן נוגעים אלי אישית, כל הילדים שלי מתחת לגיל 10.

בר דוד: גם בזרוע העבודה יש מגוון כלים.

בר דוד: בעיקר במנהל תעסוקת אוכלוסיות אנחנו מתעסקים בעיקר בצדדים של הכוון תעסוקתי ומתן שירות לפרט, אבל בהחלט יש מגוון כלים, גם של אכיפה ואסדרה, גם בעולמות של האכיפה מול מעסיקים, שאפשר בכלל הזרוע לתת להם מענים והרבה נשים כבר מקבלות המון מענים דרך הכלים של האגפים האחרים.

בר דוד: אני כן אגיד באופן כללי, שהבנתי שבדיון הקודם הייתה סקירה רחבה של כלל התקציבים שהגיעו, מה שנקרא בתוך קופסת הקורונה, ובאמת נאבקנו באופן משמעותי שהרבה תקציבים יגיעו כמובן לאוכלוסיית הנשים.

בר דוד: אני לא יודעת אם דיברו על תכנית השוברים בשנה שעברה, בשנת 2020.

בר דוד: אמנם קיבלנו את התקציב בדצמבר, אבל כבר בדצמבר גם המנהל שלנו ועוד גופים מפנים, הצליחו לחייב כמעט 5,000 שוברים לטובת נשים וגברים, כשאחוז הנשים מקבלות השוברים היה גבוה יותר.

בר דוד: 2,524 נשים קיבלו שוברים להכשרות המקצועיות שהן בחרו לעשות.

בר דוד: תחומי ההכשרות העיקריים שנשים בחרו בהם היו: כל העולמות של חשבות שכר; הנהלת חשבונות 1 ו-2; גרפיקה ממוחשבת; כושר גופני, בריאות, אלמנט מאוד נדרש למאבק בשחיקה; ניהול קמפיינים ממומנים, חלק למקצועות היופי גם ניתן; וחינוך וטיפול.

בר דוד: זה היה הרבה לבחירה של הפרט, עם ההכוונה שאנחנו עושים דרך מרכזי ההכוון.

חוה אתי עטייה: השוברים שנתתם לנשים לא רלוונטיים לעולם התעסוקה היום.

בר דוד: בוודאי שכן, גברתי – חשבות שכר, הנהלת חשבונות, גרפיקה ממוחשבת, מאוד רלוונטי.

חוה אתי עטייה: ומה לגבי העתיד?

בר דוד: הקורסים הנצרכים ביותר היו סביב קורסי מחשב או מקצועות המחשוב, וכמובן הייתה הרבה הכוונה.

בר דוד: מקצועות שלא הכוונו אליהם הם מקצועות, כמו מקצועות התיירות, שבעבר היו נותנים להם שוברים ואין להם כרגע דרישה, ומקצועות נוספים.

בר דוד: שוב, נקווה שהמשק יחזור ובעתיד תהיה דרישה למקצועות האלה.

בר דוד: אני כן רוצה לומר שבתקציב הנוסף שקיבלנו גם בסיכום התקציבי הגדול לשנת 2021, מתוך אותם 322 מיליון, רוב התקציב אמנם הוקצה לאגף להכשרה מקצועית, אבל גם בהחלט הגיע תקציב משמעותי למנהל אוכלוסיות מגוונות.

בר דוד: אנחנו מדברים על כ-120 מיליון, שמוקצה לקורסי שפות, עברית.

בר דוד: אנחנו יודעים שאחד החסמים המרכזיים של נשים ערביות להשתלב זה הסיפור של העברית.

בר דוד: אנחנו נותנים להן קורסי שפה.

בר דוד: הרבה פרויקטים לעידוד התעסוקה, אני אגיד כמעט באופן גורף – וגברתי מכירה חלק מהתכניות שלנו ואני גם אספר על התכניות שעכשיו יוצאות לפועל – רוב התוכניות של מנהל תעסוקת אוכלוסיות, כמעט ב-60%-70%, מגיעות בסוף לנשים, גם מרכזי ריאן.

בר דוד: יש לנו תכניות ייעודיות לנשים, כמו אשת חיל, שזה לנשים מחברות מסורתיות יותר, שצריכות לעבור איזשהו תהליך קבוצתי.

בר דוד: יש לנו תכניות תעסוקה איכותית עם she codes, תכנית בפריסה ארצית שעברה לאופן דיגיטלי מקוון לממש קורסי coding ותכנות לנשים בכל הארץ.

בר דוד: אנחנו עובדים על כל המנעד של אוכלוסיית הנשים.

בר דוד: גברתי מכירה לעומק את סל השעות הגמיש לנשים חד-הוריות.

בר דוד: שמנו שם דגש משמעותי על מימון.

חוה אתי עטייה: האם זה הורחב?

חוה אתי עטייה: כי בדיוק הייתי אמורה להעביר את הצעת החוק והכנסת התפזרה.

בר דוד: גברתי, עשינו תיקון במעין הוראת שעה, שאפשר גמישות.

בר דוד: אם עד עכשיו היה בתוך הנוהל איזשהו סל עבור מימון צהרונים, מימון שמרטף או בייביסיטר בלעז, שיעורי עזר, קייטנות לאימהות חד-הוריות כדי שיוכלו להגביר עבודה.

חוה אתי עטייה: אבל זה רק לחד-הוריות חלשות.

בר דוד: בדיוק, אבל לחד-הוריות כדי לאפשר להן להגביר עבודתן, ולא להישאר ללא מקצוע וללא פרנסה.

בר דוד: כרגע רוב הצורך היה סביב בייביסיטר, אז פשוט פרצנו בהוראת שעה את החסמים או את הגדרות שהיו בסלים שהיו, ואימא חד-הוריות יכולה לבקש יותר בסל של הבייביסיטר, כי זה הצורך שלה כעת, ופחות על קייטנות לדוגמה.

בר דוד: אנחנו גם עושים קורסים ייעודיים לחד-הוריות ומסייעים להן במיצוי זכויות וברכישת השכלה מקצועית.

בר דוד: אכן כן אגיד שמבחינת התכנית העתידית שלנו, כמו שאמרתי, מתוך אותם 120 מיליון ש"ח ייעודיים שיחולקו בין האוכלוסיות, השגנו גם תקציב ייעודי רק לנשים שייכנס למכרז שגם ייתן הכוון תעסוקתי וקבוצתי.

חוה אתי עטייה: קיבלתם כבר את התקציב?

בר דוד: יש סיכום תקציבי, שאני חושבת שאביעד מאגף תקציבים הציג בחלק הקודם.

בר דוד: יש סיכום תקציבי, והכסף אמור לעבור לתקנות בפועל עכשיו בימים האלה.

בר דוד: אנחנו גיבשנו תכנית שגם תיתן את אותו הכוון אישי ותעסוקתי לנשים, בדגש על נשים מחול"תות, שלדוגמה היו מוגנות על פי חוק, על נשים חד-הוריות.

בר דוד: בתוך קבוצות הנשים, אנחנו רוצים לשים דגש על נשים שיש להם חסם גדול יותר לחזור לשוק העבודה ולהשתלב בו מחדש.

חוה אתי עטייה: האם יותר נשים משתתפות או יותר שעות בסל הגמיש?

בר דוד: האם יותר נשים משתתפות?

בר דוד: אם אני משווה את זה ל-2019, שיעור ההשתתפות הוא די דומה, זאת אומרת לא ירדנו, זה היה סביב 450 נשים וגם בשנת 2020 זה היה סביב 450 נשים.

בר דוד: מספר הנשים לא גדל או קטן, הוא נשאר די דומה מבחינת המספרים, אבל הגמישות בתוך ניצול הסל לטובת אותן נשים גדלה מאוד.

בר דוד: אנחנו רואים שהן יותר מנצלות את העולם של הבייביסיטר, כמו שאמרתי.

חוה אתי עטייה: האם חשבתם גם להרחיב את זה?

בר דוד: אנחנו כמובן בתיאום ובדיונים אתך בהקשר הזה.

חוה אתי עטייה: נכון.

בר דוד: חשבנו להרחיב את זה, והחלטנו להכניס את זה גם לתוך אותה תכנית הוליסטית שאנחנו הולכים להוציא – לא לעשות את זה בנפרד, אלא במשולב עם שירותי הכוון וליווי תעסוקתי כמקשה אחת, וגם בסיוע בהכשרה מקצועית והסבות.

בר דוד: זה בהחלט דורש גם חקיקה ושהממשלה והכנסת יחזרו לעבודתן השוטפת.

חוה אתי עטייה: זו לא הוראת שעה, זו חקיקה ממשלתית?

בר דוד: נכון.

בר דוד: הוראת השעה אפשרה לנו להגמיש את מה שקיים, היא לא אפשרה לנו להרחיב.

בר דוד: לשם כך בוודאי צריך אמצעים יותר משמעותיים ואת הכנסת ואת עבודתה השוטפת.

חוה אתי עטייה: יש לכם שיתופי פעולה בין-משרדיים בעוד פרויקטים ותוכניות של תעסוקת נשים?

בר דוד: בוודאי.

בר דוד: בהקשר תכנית השוברים, יש לנו שיתוף פעולה משמעותי עם שירות התעסוקה.

בר דוד: כל התכניות שאנחנו עובדים עליהן עכשיו מול מנהלת ההכשרות באוצר, גם על פי החלטת הממשלה, אנחנו בתיאום איתם ובבניית השותפויות יחד איתם.

בר דוד: לצורך העניין העברנו הצעות סביב כל - - -

חוה אתי עטייה: אני שואלת ספציפית על נשים, זה גם עם המנהלת של האוצר – עם המטה זה נקרא?

בר דוד: העברנו למנהלת ההכשרות באוצר את ההצעות שלנו.

בר דוד: אנחנו גוף שיודע לתפעל ויודע להוציא לפועל, ואנחנו בהחלט פתוחים במנהל תעסוקת אוכלוסיות לשיתופי פעולה, ואנחנו מתואמים איתם והגשנו להם את ההצעות שלנו לגבי כיווני הפעולה, בעיקר בהקשר של כלל האוכלוסיות; אני ספציפית הגשתי לגבי נשים ובהקשר של הכשרות איכותיות ותעסוקה איכותית בקצה.

חוה אתי עטייה: בטח שמעת את גברת צפרירה ברקן, מה את אומרת לגבי האוכלוסייה הזאת של 55 פלוס?

חוה אתי עטייה: שמעת איזה ותק יש לה בעבודה, מה אתם עושים לגבי אלה?

חוה אתי עטייה: האם יש פרויקטים ותכניות לנשים במצבים כאלה?

חוה אתי עטייה: כי הנשים האלה, בגיל 55 פלוס, עדיין צעירות ורוצות להמשיך לעבוד.

חוה אתי עטייה: הן לא לכאן ולא לכאן.

חוה אתי עטייה: שמעת, זה סיפור כואב.

בר דוד: חד-משמעית.

בר דוד: אני אקדים ואומר שאני סבורה שבכנסת הקרובה צריך לייצר דיון משמעותי לגבי הכשרות של נשים לקראת גיל פרישה, לאור השיח הזה שהתחיל לעלות, אבל נשים את זה בצד.

בר דוד: לקבוצת הנשים שהן מעל לגיל 45 פלוס, יש לנו תכנית רצה, קיימת ופועלת, שנקראת אמצע הדרך, והיא נותנת מענים תעסוקתיים בפריסה ארצית.

בר דוד: בהחלט ניתן לפנות אליה ולקבל את כל השירותים שאפשר.

חוה אתי עטייה: מה הקריטריונים כדי להשתלב בתכנית הזאת של ה-45 פלוס?

בר דוד: להיות בגיל 45 פלוס ובלתי מועסקים.

חוה אתי עטייה: מבחני הכנסה, השכלה או תעודה אקדמית?

בר דוד: לא לא, אין מבחני הכנסה להיכנס לתכנית הזאת, היא צריכה להיות בלתי מועסקת, בחל"ת או מפוטרת.

חוה אתי עטייה: לאיזה כיוון אתם מכשירים את בנות ה-45 פלוס?

חוה אתי עטייה: באיזה מקצועות?

בר דוד: יש שם הרבה כיוונים.

בר דוד: דווקא בגיל 45 פלוס, את תופתעי גברתי לשמוע, הרבה מעדיפות לצאת – זה מאוד לפי מה שהפרט רוצה והבנייה של התכנית האישית אתו, כל פרט אצלנו עובר intake מעמיק, אבחונים ובניית תכנית אישית, אבל הרבה הרבה הולכים דווקא לכיוון של עסק עצמאי כקריירה שנייה.

בר דוד: אבל זה באמת לפי הפרט, אנחנו כמובן תמיד תמיד מכוונים לתעסוקה איכותית.

חוה אתי עטייה: אחרי שמשתלבים בתכנית 45 פלוס, הם מקבלים דמי אבטלה?

בר דוד: אני לא יודעת אם זה חסם, אני יכולה לבדוק.

בר דוד: אני לא יודעת לגבי התכנית הזאת, זאת ספציפית גם לא תכנית שאני מובילה ומנהלת.

חוה אתי עטייה: התכנית הזאת כבר מתופעלת?

בר דוד: כן, תכנית אמצע הדרך.

חוה אתי עטייה: וכמה אנשים כבר התחילו בה?

בר דוד: זו תכנית שרצה כבר כמה שנים בשילוב שלנו עם ג'וינט ישראל.

בר דוד: כמובן שסביב המשבר, כמות הפניות אליה גדלה מאוד.

חוה אתי עטייה: כל הדברים שאת אומרת מופיעים באתר שלכם, של זרוע העבודה?

בר דוד: בוודאי הם מופיעים ונגישים.

בר דוד: דרך אגב, אני גם אגיד שוב שברור לנו ששתי קבוצות האוכלוסייה בקרב נשים שהכי הכי יצאו מהשוק – דרך אגב, אנחנו ראינו את זה בעיקר בצעירות, שזאת אוכלוסייה שהייתה הכי disposable למעסיקים – הפער מאוד מאוד משמעותי.

בר דוד: דווקא המון המון נשים צעירות בעולמות המכירות פוטרו והוצאו לחל"ת.

בר דוד: גם שם אנחנו מתכננים לתת מענים בתכנית שעומדת לצאת.

בר דוד: אנחנו רוצים להיות ערוכים עם תכנית רחבה, מה שנקרא, שאלת על היום שאחרי, לאחד ביולי.

בר דוד: אנחנו נדע את המספרים כמה נשים באמת נשארו מחוץ לשוק העבודה, ברגע שיופסקו דמי האבטלה, ואז אנחנו נדע כמה באמת פרשו, כי כרגע הן עדיין נחשבות בשוק העבודה כדורשות עבודה.

חוה אתי עטייה: בתכנית אמצע הדרך יש השמות?

בר דוד: כן, אבל שוב, אם תרצי פרטים עמוקים יותר, אני בוודאי אעביר.

חוה אתי עטייה: כן, אני אשמח, כי פנו אלי נשים כמו צפרירה.

חוה אתי עטייה: יש הרבה נשים שמן הראוי לעזור להן, האוכלוסייה של 45 פלוס, הן לא לכאן ולא לכאן.

חוה אתי עטייה: תודה רבה רבה, הסקירה שלך תרמה לי רבות, העשירה אותי, הייתה מעניינת, מרתקת ומעמיקה.

בר דוד: תודה גברתי, תודה לך על ההובלה של הנושא וגם על הקידום של חוק שכר שווה לעובד ולעובדת שהובלת.

חוה אתי עטייה: בעזרתכם, נקדם עוד הרבה דברים בשיתוף פעולה מלא.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: אני רוצה לסכם את החלק השני של הישיבה.

חוה אתי עטייה: אני מודה לכל הגופים שהשתתפו בדיון החשוב בנושא תעסוקת נשים.

חוה אתי עטייה: עלו הצעות מגוונת לסיוע לנשים בתקופה זו, ואני מקווה שלאחר הבחירות נוכל לקדם חלק מההצעות.

חוה אתי עטייה: זה הזמן של אנשי המקצוע במשרדים השונים לבחון את התאמת הצעדים וישימותם במשק הישראלי ולהציגם בפני קובעי המדיניות.

חוה אתי עטייה: תודה רבה, הישיבה נעולה.