ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 193, 2021-02-01 12:30

יעקב אשר: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יעקב אשר: על סדר-היום ארבעה נושאים: הצעת הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות)(תיקון מס' 5); הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה)(תיקון מס' 7); הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות)(תיקון מס' 4); הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הידוק הגבלות)(תיקון מס' 2) התשפ"א-2021.

יעקב אשר: נתחיל בסעיף של בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות (תיקון מס' 5).

יעקב אשר: מי מציג את בקשת הממשלה?

יעקב אשר: בבקשה.

טל פוקס: היו לנו שתי הכרזות: היתה הכרזה שמדברת על חמש מדינות, שבהן חייבים ללכת לבידוד במלונית, והכרזה נוספת שמדברת על זה שכל שאר המדינות, אפשר לבחור בין בידוד במלונית לבין ביצוע שתי בדיקות.

טל פוקס: ההצעה כאן היא להחליף את שתי ההכרזות בהכרזה אחת שתחול על כולם, והיא תיקח את ההסדר של חובת מלונית לכולם.

יעקב אשר: מכל מקום בעולם, חובת מלונית.

טל פוקס: נכון.

יעקב אשר: יש ועדת חריגים?

טל פוקס: כן.

טל פוקס: כל הזמן היתה.

טל פוקס: זה אולי היה פחות משבית כשהיו מעט מדינות, אבל כל הזמן היתה – זה לא ועדה אלא מי שהוסמך לכך על ידי מנהל משרד הבדיקות, שחן פה על הקו ולדעתי היא תציג, איך זה נראה בפועל, אבל הרעיון הכללי הוא שיש אפשרות מטעמים הומניטריים, מנסיבות אישיות מיוחדות, כל מיני חריגים שמנויים יותר ספציפית, למשל קטין שמגיע בלי מלווה, שחייב בידוד – יוכלו לקבל אישור חריג לבצע את הבידוד בבית במקום במלונית.

טל פוקס: זאת הכרזה.

יעקב אשר: בתקנות האחרות של ההידוק יש לנו דברים בממשק של אלה שיוצאים לחו"ל או דברים כאלה?

גור בליי: יש בתקנות הגבלת פעילות, תחת ההסדר של האלף מטר המגבלות על יציאה לחו"ל.

גור בליי: זה משלים.

גור בליי: משהו אחר.

יעקב אשר: אני רוצה לדבר על שניהם יחד.

טל פוקס: זה קשור גם מבחינת המועד.

יעקב אשר: מאחר שיש גם ישיבת ועדת כלכלה אחר כך, כדי שלא יהיה ממשק תוך כדי הוועדה, אני מבקש שתסבירו לנו גם מה יש בתקנות ההגבלות בהידוק שקשור לנושא של יציאה או כניסה לארץ או כל מה שקשור אלינו.

אחמד טיבי: אגב, אזרחים שנמצאים בחו"ל עכשיו ורוצים לחזור ארצה זה קשור לפה או לוועדת כלכלה?

יעקב אשר: זה קשור לנושא פה של חיוב מלונית או לא.

אחמד טיבי: הם עכשיו מידפקים על הגבולות.

יעקב אשר: זה בוועדת כלכלה.

גור בליי: זה גם לא בכלכלה בדיוק.

יעקב אשר: תעשו לנו סדר, חברים.

טל פוקס: אציין שיש כל מיני הסדרים בתחום התעופה.

טל פוקס: הסדר אחד, שהתחלנו לדבר עליו עכשיו, זה ההסדר של חיוב בידוד במלונית.

טל פוקס: הסדר נוסף שיידון בוועדת כלכלה, זה האיסור על כניסת כלי טיס זרים למעט חריגים.

טל פוקס: הסדר שלישי שקשור לתעופה, שגם הולך להיות נידון כאן – היום - הוא במסגרת תקנות הידוק המגבלות, הולך להיות נידון כאן הסדר על יציאה – מי יכול לצאת מישראל.

אחמד טיבי: אף אחד לא ענה על השאלה שלי.

יעקב אשר: תענו לנו מהידע האישי, לגבי אלה שנמצאים בחו"ל ורוצים לחזור ארצה או להיכנס ארצה, לפי מה אתם פועלים שם – אם לא בתקנות, לא שלנו ולא של כלכלה?

יעקב אשר: תקנות של מי – של משרד החינוך?

טל פוקס: זה הסדר רביעי, שהוא לא בתקנות.

טל פוקס: מדובר בהחלטת ממשלה.

טל פוקס: היא עושה תעדופים.

טל פוקס: אין איסור על אדם להיכנס לישראל.

טל פוקס: מה שיש – איסור על כניסת כלי טיס זר, וגם יש הגבלות על-ידי רשות התעופה האזרחית לכלי טיס הישראליים.

טל פוקס: לצד זאת כן הוחלט שתהיה טיסה יומית.

טל פוקס: זה סוג של טיסת חילוץ, טיסה מתל אביב לפרנקפורט וחזרה ולגביה יש ועדה שלא קובעת:

טל פוקס: אסור לך או מותר לך לעלות לטיסה אלא היא קובעת תעדופים – מי האנשים שחייבים לעלות על הטיסה, ואז אם נשאר מקום, יש אפשרות להעלות עוד אנשים על הטיסה.

טל פוקס: זה נמצא בהחלטת ממשלה.

יעקב אשר: אם נשאר מקום, יכולים לעלות אנשים, יבואו ארצה, אבל לא ייתנו להם להיכנס.

טל פוקס: אין איסור על אדם ישראלי להיכנס לישראל.

אחמד טיבי: כרגע יש כ-30 סטודנטים ערביים אזרחי מדינת ישראל שסיימו לימודים בירדן ונמצאים במעבר הירדן.

אחמד טיבי: הוריהם מחכים להם שם, והרשויות לא נותנות להם להיכנס.

אחמד טיבי: אזרחים.

אחמד טיבי: מה הדין?

אחמד טיבי: איך לא נותנים לאזרחים להיכנס?

אחמד טיבי: זה לא כלי טיס.

שי סומך: אסביר.

שי סומך: כרגע המעברים היבשתיים סגורים מכוח צו של שר הפנים מכוח סעיף 7 לחוק הכניסה לישראל.

שי סומך: במקביל, יש הצעת חוק ממשלתית, שאני מקווה שתהיה מוכנה במהלך היום, שמבקשת להסדיר בחוק סמכויות מיוחדות את הנושא של כניסה מעברים יבשתיים, ואז תתאפשר כניסה דרך מעברים יבשתיים באמצעות ועדת חריגים.

שי סומך: כרגע המצב המשפטי הוא ששר הפנים יכול או לפתוח את המעברים או לסגור אותם.

שי סומך: הוא לא יכול לפתוח אותם בכפוף לוועדת חריגים.

שי סומך: זו הסמכות שנמצאת ברגע בסעיף 7 לחוק הכניסה לישראל, והצעת החוק הממשלתית מבקשת לשנות את זה.

יעקב אשר: כלומר גם אם משהו הומניטרי פר אקסלנס, כרגע זה תקוע.

שי סומך: נכון, ומכאן גם החשיבות של קידום הצעת החוק הממשלתית כדי- -

יעקב אשר: זה עוד לא הגיע למליאה אפילו.

יעקב אשר: אבל מה יעשו האנשים?

אחמד טיבי: עכשיו נמצאים במעבר.

שי סומך: צריך לשמוע את רשות האוכלוסין.

גור בליי: למה הפרשנות שלכם היא שאי אפשר לקבוע חריגים?

גור בליי: הרי אם יש סמכות מנהלית לאסור משהו, יש גם סמכות לקבוע תנאים לאיסור הזה.

שי סומך: זו הפרשנות גם של משרד הפנים ושלנו.

שי סומך: זה מה שכתוב בסעיף 7 לחוק הכניסה לישראל.

שי סומך: אפשר לפתוח או לסגור.

שי סומך: לא לפתוח בתנאים.

גאל אזריאל: לשר הפנים יש סמכות להכריז על מעבר גבול.

גאל אזריאל: או הוא מכריז ויש מעבר גבול, או אין מעבר גבול.

גאל אזריאל: כרגע הוא לכאורה ביטל את מעבר הגבול.

יעקב אשר: רשם האוכלוסין, בבקשה.

אמנון שמואלי: שר הפנים התלה את הרשיונות של כל המעברים היבשתיים.

אמנון שמואלי: זה אומר שכרגע לא ניתן לעבור דרך המעברים היבשתיים.

אמנון שמואלי: אין מעברים יבשתיים.

אמנון שמואלי: המעבר היבשתי היחיד שעובד זה אלנבי.

אמנון שמואלי: גם הוא מותלה על ידי צו אלוף והאלוף עשה ועדת חריגים לפלסטינים שרוצים להיכנס לאזור.

אמנון שמואלי: זו תמונת המצב כרגע.

אמנון שמואלי: מבחינתנו, הוועדה בראשות שטייניץ רשאית להביא בתווך האווירי.

אמנון שמואלי: היא תחליט, ויש טיסות חילוף מפרנקפורט.

אחמד טיבי: מה לגבי סטודנטים שנמצאים עכשיו במעבר הירדן?

אחמד טיבי: לא בפרנקפורט.

אמנון שמואלי: הם לא יכולים לעבור.

אמנון שמואלי: אין מעבר.

אמנון שמואלי: זה כרגע גבול.

יעקב אשר: למה אי אפשר לעשות ועדת חריגים גם על זה?

אחמד טיבי: יש ועדת חריגים לגבי טיסות.

אחמד טיבי: למה אין ועדת חריגים לגבי מעבר קרקעי?

אמנון שמואלי: המצב המשפטי כרגע, שאין מעברי גבול יבשתיים.

אמנון שמואלי: המעבר היחיד הוא מעבר אווירי.

יעקב אשר: כהחלטה מדינית או זו בעיה משפטית?

אמנון שמואלי: זו בעיה מדינית ומשפטית.

אמנון שמואלי: שר הפנים התלה את כל הרשיונות של כל המעברים.

יעקב אשר: צריך לדבר עם שר הפנים על זה, אחמד.

אחמד טיבי: אם אנחנו יכולים ללחוץ כאן

אחמד טיבי: בנושא X, נקבל נושא Y. כמו שאתה יודע לעשות.

אחמד טיבי: נראה לך סביר?

אחמד טיבי: יש ועדת חריגים לטיסות פרנקפורט, אבל סטודנטים ערבים יכולים להישאר תקועים במעבר הירדן אחרי שסיימו לימודים?

אחמד טיבי: ההורים שלהם מחכים במעבר?

אחמד טיבי: נראה לך סביר?

אמנון שמואלי: אני לא הכתובת.

אמנון שמואלי: רק אמרתי, מה המצב המשפטי כרגע.

אמנון שמואלי: אנו מטפלים מהבוקר בנושאים האלה.

אמנון שמואלי: המצב המשפטי כרגע שאין מעברי גבול יבשתיים.

אמנון שמואלי: זה על מנת למנוע את כל הכניסות שהיו אמורות להגיע דרך דובאי לירדן ולהגיע חזרה אלינו לכאן.

יעקב אשר: אומר לך, אתה יודע למה זה נכנס ככה לא מסודר וסגרו?

יעקב אשר: כי בתקשורת בסוף שבוע או בתחילת שבוע היתה כתבה, ממשלה שלומיאלית, אמרו שיסגרו את כל העולם, ודווקא המעברים היבשתיים פתוחים.

יעקב אשר: הכול עובד פה לפי לחצים כאלה.

אחמד טיבי: מתברר שהיא באמת שלומיאלית, אם שלושים סטודנטים נמצאים עכשיו.

יעקב אשר: זה לא קשור.

יעקב אשר: יש לך מאות סטודנטים בחו"ל.

אחמד טיבי: אבל יש שם ועדת חריגים.

אחמד טיבי: היום מתחילה לעבוד, בראשות שטייניץ.

יעקב אשר: אני שואל שוב את משרד המשפטים.

יעקב אשר: אני מדבר אפילו מתוך ה-30 אפילו יש אחד שיש לו טיפולים רפואיים בארץ, שצריך לחזור ארצה.

יעקב אשר: אין שום דרך להחריג דבר כזה?

יעקב אשר: לשר אין שיקול דעת?

שי סומך: אבדוק את הנושא הזה עם היועץ המשפטי משרד הפנים.

גור בליי: בסעיף 7 לחוק הכניסה לישראל כתוב ששר הפנים יכול לקבוע אם זה אזור גבול או לא אזור גבול, אבל בסיפא כתוב: שר הפנים רשאי לפטור אדם מהוראות סעיף זה, אם יש נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת לדעתו.

שי סומך: לא, לגבי הכניסה דרך תחנת גבול.

גור בליי: כמו תחנת גבול.

גור בליי: בכל זאת.

שי סומך: אבדוק את הנושא הזה עם היועץ המשפטי.

יעקב אשר: אני מבקש לעשות את זה עכשיו.

שי סומך: אעשה את זה.

יעקב אשר: אני לא אומר שצריך להכניס את כולם.

יעקב אשר: יש לקבוע קריטריונים לשיקול דעת, שהשר יקבע אותם – לא הוועדה אפילו.

יעקב אשר: אבל לא יכול להיות שיש משהו שסגור לגמרי.

יעקב אשר: אמנון, ועדת החריגים אמורה להתחיל להתכנס היום בפעם הראשונה?

אמנון שמואלי: הם אמורים לקבוע את הקריטריונים, ולהתכנס.

אמנון שמואלי: יש שם, נדמה לי, שישה משרדים נציגים.

שלמון: לפני דקות ספורות סיימנו דיון עם השר שטייניץ לגבי הוועדה.

שלמון: הוועדה כרגע תפעל אד הוק עד כניסת החוק.

שלמון: המטרה, לאפשר לאנשים עם אירועים שמוגדרים באירועים הומניטריים משמעותיים לעלות לטיסות חילוץ לישראל.

שלמון: אומר במאמר מוסגר – גם אם מעבר הגבול עם ירדן לא מסתדר, אני מניח שעדיין שער הכניסה דרך נתב"ג פתוח לכל מי שרוצה להגיע מחו"ל בנסיבות שהוועדה תאשר.

שלמון: המטרה היא לייצר מצב שבו יהיו טיסות חילוץ בודדות אחת או שתיים ביום שיאפשרו כניסה לישראל.

שלמון: מצד שני, אותו עיקרון שאומר: בשבועיים שלושה הקרובים אנחנו רוצים להבין טוב יותר מה קורה עם סוגית הווריאנטים.

שלמון: נמנע בכל מחיר את כניסת הווריאנטים והפצתם בישראל.

יעקב אשר: מה הקריטריונים שהחלטתם עליהם?

שלמון: הקריטריונים דומים ליציאה – זה הלוויה של קרוב משפחה מדרגה ראשונה, טיפול רפואי דחוף, סוגיות משפחתיות משמעותיות אחרות, דיון משפטי דחוף.

שלמון: מעין אלה.

שלמון: מהיציאה מישראל זה יותר פשוט – כל אדם שמקום מושבו הקבוע הוא בחו"ל ורוצה לצאת, בפועל יכול לצאת, כל עוד יש טיסות.

שלמון: כנ"ל סטודנטים ישראליים שלומדים בחו"ל – לכולם יהיה אישור לצאת.

שלמון: לגבי החזרה זה יהיה יותר מצמצם, לפי אותם קריטריונים, אבל שוב, אנחנו רק מגבשים בשעות האלה את ההגדרות.

אחמד טיבי: יש עכשיו שלושים סטודנטים שסיימו לימודים בירדן ונמצאים במעבר הגבול, קרקעי עכשיו.

אחמד טיבי: מה דינם?

שלמון: הוועדה לא עוסקת במעברי הגבול כי אנחנו מבינים שצו ספנים ביטל את מעבר הגבול בנהר הירדן.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני שמחה שהוועדה התכנסה, אבל חייבים לפרסם את הקריטריונים האלה.

מיכל וונש: אני מקבלת מאות פניות מחיילים בודדים שנסעו לבקר, הצבא אפשר להם והם לא יכולים לחזור כדי לשרת בצבא.

מיכל וונש: משפחות שאחד מבני הזוג נסע, והן מפוצלות עכשיו.

מיכל וונש: הן לא יודעות לכמה זמן הן מפוצלות.

מיכל וונש: חלקם גם קנו כרטיסים כשהבינו שאפשר לחזור דרך פרנקפורט, ואת הכסף הזה הם אפילו לא יכולים לקבל חזרה מישראייר.

מיכל וונש: לא יודעים מתי ואיך הם חוזרים ממנה, ואנשי עסקים באופן כללי, שלא יודעים – שבועיים שלושה, לא יודעים לכמה זמן הם לא יכולים לחזור לארץ.

מיכל וונש: מתי ואיפה יתפרסמו החריגים האלה של ועדת החריגים כדי שזה יוגש לציבור והם יידעו כיצד לפעול ומאין הם יכולים לחזור ואיך ומתי?

שלמון: מאחר שהמנדט התקבל אתמול מחר בלילה לשר שטייניץ, להקים את הוועדה, אני מניח שיעלה לאתר הממשלתי הרלוונטי מסמך מאוד מסודר, שיגדיר מי יכול לחזור, מהן דרכי ה- - - ומהן דרכי העבודה של הוועדה כולל הסוגיות האלה.

שלמון: פרסת שורת דברים, חלקם באמת משמעותיים.

שלמון: חלקם יותר בעייתיים.

שלמון: אין ספק, שחייל שקיבל אישור לנסוע לבקר וצריך לחזור למקום שירותו, יהיה לזה פתרון.

שלמון: אם אנשי עסקים ייכנסו לישראל בתקופה הקרובה, הכוונה שלנו לצמצם את זה למינימום.

שלמון: אנחנו מודעים לחשיבות של נסיעות עסקיות.

שלמון: כרגע בכל מחיר אנו מנסים להבין יותר טוב איפה אנחנו עומדים בסוגית הווריאנטים.

שלמון: אני מקווה ששבועות בודדים - גם הרבה יותר ישראליים מחוסנים, גם רגיעה מסוימת, או ירידה בתחלואה בישראל בתקווה, וגם כמובן הבנה יותר טובה של התמודדות.

יעקב אשר: שוב אשאל – מבחינת הקריטריונים, אני מבין שכשאנחנו תכף נקבל החלטה לגבי הנושא של מלוניות לכולם, זה כולל גם לאנשים האלה, שמקבלים את האישורים?

שלמון: כן.

שלמון: הפטור ממלוניות הוא פטור ברור משורת עילות שקיימות בחוק ולא השתנו כרגע.

שלמון: זה קשישים, נשים בהריון מתקדם, אימהות לתינוקות רכים.

שלמון: יש הוראה של מצבים רפואיים או נכויות שמונעות שהייה במלון.

שלמון: מעבר לזה כל- - - צריך להיכנס לבידוד מרוכז מטעם המדינה.

שלמון: ברור שאם אדם הגיע להלוויה, תאושר לו יציאה להלוויה.

שלמון: אם אדם צריך טיפול רפואי דחוף, הוא עדיין יכול לשהות במלון.

שלמון: פיקוד העורף דרכנו יתואם העניין של אדם יכול לצאת לקבל את הטיפול המתאים.

יעקב אשר: מה דינם של אלה שעברו שני חיסונים ועבר זמן וחוזרים כרגע לארץ ומחלימים?

שלמון: מי שמחלים או סיים את שני החיסונים, ושבוע לאחר המנה השנייה ויש לו תעודת מחוסן, פטור מחובת בידוד במלונית כרגע.

שלמון: אומר במאמר קצר שככל שנלמד טוב יותר את העמידות שהעמידות שהווריאנטים החדשים יוצרים כנגד החיסון או כנגד החלמה, יכול להיות שדברים ישתנו.

שלמון: כרגע נכון לרגע זה אנו לא משנים אותם.

יעקב אשר: מה זה כרגע?

שלמון: זה היום, יום שני בשעה 12:00.

שלמון: אדם שמחזיק תעודת מחוסן ממדינת ישראל, בחזרתו פטור מבידוד.

שלמון: הדברים יכולים להשתנות.

שלמון: אני רואה שד"ר שרון אלרעי הצטרפה.

שלמון: אני מניח שבצד הזה היא בטח תרצה להוסיף.

יעקב אשר: ד"ר שרון אלרעי, שלום לך.

יעקב אשר: שאלנו לגבי אנשים שחוזרים לארץ, וכמובן שעברו את הקריטריונים של ועדת החריגים, אבל לגבי הנושא השני, שאנחנו אמורים להצביע עליו תכף, לגבי הבידוד במלונית, האם החובה הזו תהיה גם על אלה שכרגע נקראים מחוסנים, אותם אלה שעברו את שתי הבדיקות ושבוע לאחר מכן או אלה שחלו והחלימו?

שרון אלרעי פרייס: אומר בדיוק את מה שד"ר שלמון אמר.

שרון אלרעי פרייס: כרגע, בשלב הזה, אם מישהו מוגדר כמחלים או כמחוסן שמחזיק תעודת מחוסן, לא נדרש בבידוד, אם הוא יצא ממדינת ישראל כשהוא כבר היה עם תעודת מחוסן.

שרון אלרעי פרייס: כשהוא חוזר, הוא כרגע לא נדרש לבידוד.

שרון אלרעי פרייס: אנו עושים בדיקה מחודשת של זה לאור מקרים שאנו רואים שגם אנשים מחוסנים נדבקו וגם כולל בווריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: לכן אנו עושים בדיקה מחודשת של זה כרגע, ביום שני ב-12:00 לפני נוהל מחלים שפורסם בדצמבר.

שרון אלרעי פרייס: מי שמחזיק בתעודת מחוסן ביציאתו מהארץ או מחלים במדינת ישראל, לא נדרש כרגע בבידוד.

שרון אלרעי פרייס: זה עלול להשתנות.

שרון אלרעי פרייס: וכמובן נעדכן – אנחנו עושים חשיבה על זה.

יעקב אשר: אוף דה רקורד, עלול להשתנות - זה אומר שזה על השולחן?

שרון אלרעי פרייס: אנחנו בודקים את זה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו רואים מקרים של אנשים שחזרו, גם נדבקו אחרי חיסונים, לפחות מקרה אחד שפורסם בתקשורת של אדם שחזר מחו"ל ונדבק בווריאנט אחרי שכבר היה חולה.

שרון אלרעי פרייס: אנו נמצאים כרגע במצב שיש לעשות הערכה מחודשת על כל הנושא הזה.

שרון אלרעי פרייס: לכן אני לא רוצה לתת פה לא הבטחות שאיני יודעת אם נוכל לקיימן, וגם לא לאיים בשום דבר.

שרון אלרעי פרייס: בצורה הכי כנה - נכון להיום ב-12:00 בצהריים לא השתנה דבר, אבל אנחנו חושבים על זה, כי יש תחלואה שחוזרת גם באנשים, יכולה להיות תחלואה גם באנשים שחלו כבר, יכולה להיות תחלואה גם באנשים מחוסנים.

שרון אלרעי פרייס: מאחר שנכנס לסיפור וריאנטים שבגללם אנו סוגרים את השמיים כי אנו לא רוצים שייכנסו כרגע וריאנטים שעלולים להיות יותר מידבקים או כאלה שעלולים לייתר את כל מבצע החיסונים הענק הזה, אנו צריכים לעשות חשיבה גם על הנושא הזה.

שרון אלרעי פרייס: אנו חושבים על זה בכובד ראש במשרד הבריאות.

יעקב אשר: אותם אנשים שחוזרים לארץ, גם עושים בדיקות טרם עלייתם למטוס?

שרון אלרעי פרייס: החריגים אמורים לעשות אלא אם כן סיבת החריגות היא כזו שמישהו נפטר וצריך לעלות למטוס דחוף ולא מספיקים, ואז זה נידון בוועדת חריגים, אבל עקרונית, מי שעולה על טיסה ב-72 שעות לפני כן אמור לעשות בדיקה.

יעקב אשר: השאלה אם זה לא מייתר את החשש שאולי יגעו וריאנטים או דברים מהסוג הזה?

יעקב אשר: כי היינו עולים על זה בבדיקה.

שרון אלרעי פרייס: זו בדיוק החשיבה.

שרון אלרעי פרייס: אנו מנסים לראות.

שרון אלרעי פרייס: אנו יודעים שלא כל בדיקה עולה על כל אדם חיובי.

שרון אלרעי פרייס: למרות שחל שינוי בזמן האחרון אנו גם יודעים שלא כל הבדיקות אפילו בנחיתה יגלו את כל המאומתים, אבל זה בדיוק המקום שבו משרד הבריאות צריך לפעול בשיקול דעת ולהכריע בסוגיה הזאת, שהיא באמת מאוד מורכבת.

שרון אלרעי פרייס: מצד אחד, אנחנו לא רוצים להכניס אנשים לבידוד סתם ללא צורך.

שרון אלרעי פרייס: מצד שני אם יש סיכון, גם עבור עצמם וגם עבור סביבתם בכניסתם, יש לקחת זאת בחשבון.

שרון אלרעי פרייס: לכן אנו לא קופצים לעשות שינויים בהנחיות.

שרון אלרעי פרייס: אנו חושבים על זה בכובד ראש במשרד הבריאות, וכשנקבל את ההחלטות האלה גם על סמך הנתונים, הסיכון, בבדיקות, לפספס וכו', ניידע.

גור בליי: עוד שתי שאלות: אחת, אני מבין שיש עלייה משמעותית באיתור של חיוביים בבדיקה הראשונה כשהם מגיעים לארץ?

גור בליי: ושאלה שנייה, במסגרת תיקון החקיקה שנדון וכו', האם נשקלת אפשרות ביניים לגבי מחלימים או מחוסנים במובן של עדיין לפטור אותם מחובת בידוד אבל כן לחייב אותם בחובת בדיקה?

גור בליי: ואז אפשר לפחות לרצף, ואז אין השפעה ביום-יום אבל זה ייתן את המידע לראות אם יש הווריאנטים גם אצל המחלימים המחוסנים מבלי שיש צורך לחייב אותם בהכרח באותו בידוד שמחייבים את מי שהוא לא מחלים או מתחסן.

שרון אלרעי פרייס: נשקל מהצד הכי קיצוני בספקטרום שאומר: הם נדרשים לבידוד כמו כולם, דרך הצד הכי קיצוני לצד השני שאומר: הם לא נדרשים לבידוד, כולל זה שהם יידרשו רק בבדיקה או שיידרשו בבדיקה ויידרשו בבידוד עד תוצאות הבדיקה.

שרון אלרעי פרייס: כל הספקטרום הזה נבדק.

שרון אלרעי פרייס: זה מצב מאוד מורכב, שבו אנו יודעים שלאנשים מחוסנים ומחלימים הסיכון להידבק יותר נמוך לכן אנו מנסים לא להכניס אנשים לבידוד אם אין צורך, אבל הסיכון הוא לא אפס.

שרון אלרעי פרייס: כאן עכשיו יש הכרעה מאוד משמעותית לומר עד כמה בסיכון הזה אנחנו מנסים למזער אותו.

שרון אלרעי פרייס: יש לנהל את הסיכונים האלה.

שרון אלרעי פרייס: אי אפשר להוריד אותם לאפס, אבל יש לנהל אותם בתבונה.

שרון אלרעי פרייס: הבדיקות בכניסה יהיה קיים גם לאנשים מחוסנים ומחלימים, בהחלט.

שרון אלרעי פרייס: זה אומר שגם אנחנו צריכים לשנות את התקנה שאומרת כיום לפחות שמי שמציג תעודת מתחסן ממדינת ישראל או תעודת מחלים ממדינת ישראל, לא נדרש בבדיקה ב-72 שעות לפני הטיסה.

שרון אלרעי פרייס: לכן גם את זה יש לשנות ולחייב בדיקה גם בעלייה למטוס, גם בירידה מהמטוס לכולם.

שרון אלרעי פרייס: ועכשיו לגבי הבידוד לשקול איך מנהלים את זה – האם נדרש בידוד רק עד קבלת תוצאות הבדיקה, שזה כמובן מאוד הגיוני, או נדרש בידוד נוסף.

שרון אלרעי פרייס: כל זה נמצא בדיון.

שרון אלרעי פרייס: לגבי השאלה הראשונה, אכן ראינו שינוי משמעותי, קודם כל מתוך סך החוזרים למדינת ישראל שחיוביים בבדיקות, כדי לשים את זה בפרופורציה, כי יש כל מיני מספרים – 60% וכו'.

שרון אלרעי פרייס: בפרופורציה 3% עד 4% מהאנשים שחוזרים ממדינות הם מאומתים.

שרון אלרעי פרייס: זה לא הרוב.

שרון אלרעי פרייס: זה המיעוט.

שרון אלרעי פרייס: אבל מתוך המיעוט הזה של המאומתים, לאור המגפה ראינו שינוי - אם באוקטובר היו 3% שהיו מאומתים ביום הנחיתה, אומר בכנות, שלא כל האנשים נבדקו אז.

שרון אלרעי פרייס: נובמבר זה עלה ל-10%, בדצמבר זה עלה ל-16%, בינואר זה עלה לבין 50% ל-60%.

שרון אלרעי פרייס: ינואר עדיין לא הסתיים.

שרון אלרעי פרייס: מי שנחת, למשל, לפני חמישה ימים, כאילו נחת בינואר, אבל אין לו עדיין 14 יום מעקב כדי לומר אם- - - הוא יהיה מאומת בפברואר – כלומר עוד לא סיימנו את המעקב של ינואר, אבל בהחלט יש עלייה משמעותית בכמות הבדיקות החיוביות.

שרון אלרעי פרייס: מתוך אלה שיהיו מאומתים בסוף, איזה אחוז מגלים אותם כבר בכניסה.

שרון אלרעי פרייס: יש שינוי והוא נובע מכמה סיבות ככל הנראה - גם מההכרח לבדיקה – אחרת אתה הולך למלונית.

שרון אלרעי פרייס: אבל ככל הנראה גם מהסיפור של הווריאנטים ומההדבקות הרבה יותר מהירות שאנו רואים גם במדינת ישראל וגם בשבים מחו"ל ממקומות שונים.

יעקב אשר: מה הקריטריון אומר לגבי ישראליים שחוזרים לארץ?

יעקב אשר: ישראליים שגרים בארץ?

יעקב אשר: האם זה קריטריונים ברור לחלוטין או ייתכן מצב שבו אזרח ישראלי נתקע שם כי לא מספיק שכנע בבעיה שהוא מתגעגע מאוד לאשתו ולילדיו?

יעקב אשר: נקרא לזה כך.

שלמון: יהיה מספר מוגבל מאוד של מקומות חזרה לארץ.

שלמון: מטבע הדברים הוועדה תאפשר למי שיש לו נימוקים משמעותיים כבדי גורל לעלות לטיסה.

שלמון: ישראלי שרוצה לחזור ארצה – אנחנו מבינים שזה לא יכול להיות לאורך זמן, אבל יכול להיות שבנסיבות האלה יצטרך להתעכב תקופה מסוימת.

יעקב אשר: הרי בכל מקרה תשיתו עליו מלונית.

יעקב אשר: יכול להיות שיבחר להישאר בחו"ל ולא לבוא למלונית.

יעקב אשר: השאלה, אם לא היה כדאי לעשות חנינת ישראלים.

יעקב אשר: לומר: יש לכם שלושה ימים לעלות ולתגבר את טיסות החילוץ, להביא אותם בתנאים שלכם, עם בדיקות ועם החלטות של כן בידוד לא בידוד, אבל לתת לאנשים לחזור לארץ.

שלמון: הבעיה היא שמניסיוננו - ואנחנו אחרי שלושה סבבים של חובת מלונות – כ-50% מהשבים ארצה מסיבות כאלה ואחרות נפטרים מחובת המלונות.

שלמון: לצערנו, ולא ניכנס שוב לוויכוח לגבי האחוזים, אבל אחוזים לא מבוטלים מחייבי הבידוד השבים ארצה לא מקיימים את חובת הבידוד כהלכתה, שפירושו של דבר שנכניס בהכרח, כפי שהכנסנו את הווריאנט, במידה קלה או במידה מסוימת את הווריאנט הדרום אפריקאי, נמשיך להתמודד עם הבעיה.

שלמון: לכן המטרה – לא לתקופה ארוכה - היא לצמצם תנועה אוויירית גם במחיר שישראלים, שיש להם זכות מוקנית להגיע לארץ, ייתכן שיתעכבו מעט.

מיכל וונש: לא דין מי שנסע לנופש באיחוד האמירויות לדין חייל בודד או למישהו שמשפחתו כאן ומתמודדת עם כל קשיי הקורונה, שרבים מהם – לפחות אלה שאני מקבלת את הפניות שלה – הם עולים חדשים ארצה שמן הסתם נוסעים יותר, כי בצד השני יש הורים חולים או ילדים שלא ראו זמן רב וכו'.

מיכל וונש: חייבים לייצר מנגנון שמנגישים לציבור כדי שלפחות תהיה ודאות.

מיכל וונש: אני מכירה אנשים שפנו אליי לפני שבת, שעשו דרכם מניו יורק לפרנקפורט ובסוף הטיסה של ישראייר בוטלה.

שלמון: הרשויות הגרמניות לא נתנו להם להיכנס.

שלמון: משרד החוץ טיפל בעניין, ומי שזכאי יהיה לעלות לטיסה בפרנקפורט, יוכל לעלות גם אם הגיע מניו יורק.

שלמון: זה דבר שמשרד החוץ מטפל בו.

שלמון: מבלי לקבוע מסמרות אני מסכים אתך.

שלמון: לא דין המקרה הראשון שתיארת, כדין המקרה השני.

שלמון: הוועדה בהחלט תשקול את שני המקרים.

שלמון: בהנחה שאנחנו עם טיסה אחת, שתיים, שלוש ביום, נצטרך לראות.

מיכל וונש: זו קטגוריה בפני עצמה, כי אנו מדברים על עולים חדשים, שמן הסתם נוסעים יותר, עולים ותיקים או חיילים בודדים, כולם עלו ארצה.

מיכל וונש: הם מן הסתם נוסעים יותר.

מיכל וונש: זו קטגוריה בפני עצמה שוועדת החריגים צריכה לקבוע לגביהם מה דינם.

מיכל וונש: איך הם חוזרים.

מיכל וונש: לתת להם ודאות לדעת אם הם בניו יורק שבועיים או אם הם יכולים לחזור דרך פרנקפורט או אם תהיינה טיסות חילוץ?

מיכל וונש: מה דינם?

מיכל וונש: האם אשה וארבעה ילדים קטנים נשארת שבועיים או בעלה יוכל לחזור?

מיכל וונש: הטענה שלי היא כמובן לא לאפידמיולוגיה או להיגיון הרפואי.

מיכל וונש: בזה אתם תקבעו מה – לא נסכן את בריאות הציבור, אבל כיצד מנגישים את זה לציבור?

מיכל וונש: אנשים שואלים אותי: מה האתר שאליו אני יכולה להפנות אנשים?

מיכל וונש: אני מקבלת מאות פניות לתוך שבת.

מיכל וונש: מה האתר שאני יכולה להפנות אנשים במקרי החירום שלהם, ואלה מקרי חירום, אישיים אנושיים.

מיכל וונש: לאן מפנים אותם?

שלמון: אני מקווה שעד סוף היום יהיה פרסום מלא וראוי איך מגישים את הבקשה, באיזה אתר ומהם הקריטריונים.

יעקב אשר: זה חשוב מאוד וקריטי כי בסוף האנשים עם הקשרים מצליחים להגיע ולתנות את בעיותיהם ואנשים עם פחות לא מצליחים.

יעקב אשר: לגבי הקריטריונים, ברור לי שכשיש אנשים שנמצאים בחו"ל, שנסעו בשבוע האחרון, אם זה משהו הומניטרי שעומד בכל הדברים – בסדר, לשיקול דעתכם.

יעקב אשר: אבל יש הבדל גדול בין אדם שנסע לפני שבוע לחו"ל לבין אדם שנסע לפני שבועיים, שלושה, משהו מתוכנן.

יעקב אשר: הוא לא ידע שהולכים לסגור.

יעקב אשר: זה לא היה על הפרק.

יעקב אשר: הווריאנטים היו קטנים, והיום הוא תקוע כבר שלושה שבועות.

יעקב אשר: השאלה, האם קריטריון אחד רוחב, שצריך להיות לכולם לפני הסינון השני, האם לא צריך להתחשב – לדעתי, יש להתחשב, אם אדם שנסע לצורך עבודה או למשהו מתוכנן והוא כבר שלושה שבועות בחו"ל ועכשיו רוצה לחזור, לא יכול להיות שייפלו עליו עוד שבוע, שבועיים או שלושה בדבר הזה.

שלמון: מאידך יש לזכור שככל שאדם שהה תקופה ארוכה יותר בחו"ל, כך הסיכון שנדבק גבוה יותר.

שלמון: יש לשקול את כל השיקולים ולהפעיל הרבה מאוד שכל ישראל.

שלמון: המטרה היא לא חלילה להקשות שלא לצורך.

שלמון: אני מקווה שכולנו נוכל ליהנות מצפירת הרגעה ובזמן לא ארוך לראות שכל ישראלי שרוצה לשוב הביתה יכול.

יעקב אשר: לכמה זמן ההכרזה הזאת?

גור בליי: המלוניות עד 7 בפברואר.

יעקב אשר: לגבי היציאה, זה קשור לתקנות שתכף נדון בהן – לגבי הייציאה וההגבלות שמתאימות עצמן לאור החלטת – תוך כמה זמן אדם אמור לקבל תשובה ברורה, האם יכול לצאת או לא יכול לצאת?

שלמון: השאלה צריכה להיות מופנית למשרד התחבורה שמנהלים את הוועדה אבל עקרונית לדעתי זמן סביר זה 24 שעות.

יעקב אשר: משרד התחבורה.

יעקב אשר: לא שומעים טוב.

יעקב אשר: תוך כמה זמן אדם חייב לקבל תשובה מהרגע שפנה, ואיך הוא פונה?

שילה אדלר: שילה אדלר, משנה מנכ"ל משרד התחבורה.

שילה אדלר: באתר משרד התחבורה יש קישור, שבו ממלאים את הפרטים ומצרפים את המסמכים.

שילה אדלר: תהליך יחסית פשוט.

שילה אדלר: יש אותו בשפות השונות.

שילה אדלר: ניתן להגיש גם תעודת זהות וגם פספורט.

שילה אדלר: אנו בוועדה מקבלים את זה ובכל יום דנים במאות הבקשות שהגיעו.

שילה אדלר: תוך 24 שעות אנו מחזירים תשובה, בין חיובית, בין שלילית, בין אם השלמת מסמכים.

שילה אדלר: הוועדה משותפת לנו ולמשרד הבריאות.

שילה אדלר: איתי יש נציג של המנכ"ל.

שילה אדלר: מנכ"ל משרד הבריאות כל יום - - - מאות בקשות, ואנו מאשרים, שוללים ומבקשים השלמות מסמכים.

יעקב אשר: לפרוטוקול: האם אנשים מקבלים תשובה אחרי שזה עבר אתכם ואת נציג משרד הבריאות תוך 24 שעות?

יעקב אשר: זו ההתחייבות שלכם?

שילה אדלר: התחייבנו תוך שני עסקים.

שילה אדלר: בגדול, אנו מצליחים תוך 24 שעות.

שילה אדלר: למשל, בסוף השבוע הצטברו 793 בקשות, ותוך שבוע זה לקח יממה וחצי.

שילה אדלר: אנחנו מתחייבים לשני ימי עסקים.

שילה אדלר: אנו משתדלים לעשות את זה הרבה יותר מהר.

יעקב אשר: אני מאוד מבקש, שייתנו תשובות מהירות לאנשים.

יעקב אשר: אני מכיר סיפורים שאנשים ימים שלמים רצים אחרי העניין הזה.

יעקב אשר: אני חושב שצריך להשתדל להגיע ל-24 שעות.

יעקב אשר: אם הייתי מתקין את התקנות גם, הייתי מכניס את זה לתוך, אבל איני מתקין.

יעקב אשר: בבקשה, גברתי היועצת המשפטית.

תמי סלע: רציתי לשאול, כיוון שמטילים פה הגבלות כדי לנסות לייצר משהו הרמטי, כי בצו בידוד בית יש חריגים שפוטרים אנשים מחובת הבידוד בפועל, מאפשרים להם לצאת מבידוד כמו אדם שמגיע ספורטאי שחוזר או אנשים שבאים לצורך כלכלי מיוחד או עם מומחיות מיוחדת.

תמי סלע: אלה דברים שלא עוברים כי בו בידוד בית.

תמי סלע: השאלה היא אם בגלל שהם פטורים מבידוד הם פטורים גם מבדיקות וכמה אנשים נכנסים דרך החריגים האלה, כי זה גם פתח בתוך הדבר ההרמטי שמנסים לייצר פה.

דובר: מאחר שאני מתעסק עם החריגים, אענה: יש מעט מאוד החרגות.

דובר: אנו לא מאשרים בכלל לאנשי עסקים להגיע ללא חובת בידוד מלאה.

דובר: צמצמנו מאוד את כניסת המומחים לישראל – רק לדברים החיוניים ביותר.

דובר: יש החרגות מינוריות בתחומי הביטחון והמדיניות של ישראל, אבל המסר הבסיסי הוא אחד: כל מי שמגיע צריך להיבדק, לא משנה מאיזו עילה, גם אם מדובר באותן עילות שהזכרת.

דובר: כל מי שחייב בבידוד, חייב בבידוד גם אם יש לו סיבה שבעטיה יש להחריגו בזמן הבידוד לטובת משימה פרטנית מסוימת.

דובר: לצורך העניין, חלילה מחר תיפול טורבינה בתחנת כוח – נאשר למומחים מאין שלא יהיה להגיע.

דובר: בכל זמן שלא מטפלים בטורבינה, הם בבידוד.

יעקב אשר: היועץ המשפטי של משרד הפנים, דניאל סלומון, מרשות האוכלוסין, משרד הפנים.

יעקב אשר: חן וונדרסמן, לגבי הנושא של איך זה עובד ובאיזו מהירות עובד הנושא של ההחלטות מי הולך למלונית ומי לא?

יעקב אשר: כי גם פה זה עושה פקק לא קטן, וראינו דוגמאות של פקקים פיזיים שמצטברים והולכים בתוך שדה התעופה.

יעקב אשר: פעם אחת זה כבר כשל או נכשל, אני מנסה לחפש את הלשון היותר נקייה.

יעקב אשר: השאלה מה האיכות שלכם ואיך אתם מתכוונים לפעול לאור ההחלטות האלה?

תמי סלע: בהקשר למה ששאלת מה אפשר להוסיף כי מעבר לפקק יש פה גם השאלה של ההרמטיות – אם 50% חוזרים לבתים, האם האכיפה מתמקדת בהם?

תמי סלע: איך מוודאים שדרך זה אנחנו לא מפספסים את כל ההגבלות החמורות שהטלנו כדי למנוע?

יעקב אשר: את שואלת, אותם אלה שכן מקבלים את האישורים לבידוד, מה קורה אתם אחר כך?

יעקב אשר: זה כבר משטרה, אני חושב.

תמי סלע: הם אמורים לקיים בידוד בבית.

יעקב אשר: חן, איך אתם מתארגנים?

יעקב אשר: מה הולך להיות?

חן וונדרסמן: זה בסדר לומר שהתהליך נכשל.

חן וונדרסמן: נכון שהוא נכשל.

חן וונדרסמן: ראינו את זה במסגרת הסבב הקודם.

חן וונדרסמן: בעיקר בטיסות הגדולות שנחתו נאנשים שחזרו מנופש ופתאום העבירו אותם למלונות.

חן וונדרסמן: זה היה תהליך מאוד מסובך ומורכב.

חן וונדרסמן: אני כן רוצה לשתף בתהליך שהתחלנו אותו בשבועות האחרונים ודווקא עובד טוב, בנושא סדר.

חן וונדרסמן: קודם כל, ברגע שאדם נוחת בשדה התעופה, על מנת להקל על התהליך ולא ליצור את התורים הגדולים שהיו בוועדות חריגים, אפשרנו לביקורת גבולות לבצע סינון ראשוני של אנשים שעומדים בקריטריונים קשיחים כדי שאותם אנשים לא יצטרכו לעמוד סתם בתור.

חן וונדרסמן: האנשים האלה, הם בדרך כלל אנשים שאנחנו יודעים שלא צריכים להיות בתורים – אנשים מעל גיל 70, נתמכים ונעזרים בכיסאות גלגלים, נשים בהיריון מעל שבוע 20, ילדים קטינים שמגיעים לא מלווים.

חן וונדרסמן: בעצם אנשים שיש להם קושי תפקודי משמעותית.

חן וונדרסמן: כבר את השלב הראשון אנחנו חוסכים מאנשים לעמוד בוועדות חריגים, וכבר מהשלב הזה הם יכולים להשתחרר הביתה – כמובן, בכפוף לבדיקה.

חן וונדרסמן: אנחנו מסבירים להם את התנאים של הבידוד הביתי.

חן וונדרסמן: זאת אוכלוסייה שמשוחררת כבר בשלב הראשון לבידוד הביתי.

חן וונדרסמן: בשלב השני, ברגע שאדם מבקש ועדת חריגים בשדה אנחנו מחלקים אותם לשני חלקים: אם אדם מציג אסמכתא ראויה לזה שהוא עומד בקריטריונים של ועדת חריגים כאשר רוב המקרים זה מקרים של אנשים שיש להם בעיה רפואית מוכחת – כמובן, אנו לא מסתמכים על כל מיני מצבים רפואיים קטנים כמו אסטמה או כל מיני אלרגיות לאבק או דברים כאלה.

חן וונדרסמן: זה מרבית האישורים.

חן וונדרסמן: לא פוטר מבידוד במלון.

חן וונדרסמן: אנו גם מבינים שאנשים שהו במלונות בחלק מהמקרים.

חן וונדרסמן: מי שבאמת מציג אסמכתאות ראויות, רשאי לגשת לנציג של משרד הבריאות, וכן לקבל ועדת חריגים כבר במעמד השדה.

חן וונדרסמן: אנו מחליטים במקום אם אותו אדם מציג אסמכתאות מספיק טובות כדי ללכת לבידוד בבית או אם לא, ללכת לבידוד במלון.

חן וונדרסמן: יתר המקרים שמגיעים ומבקשים ועדת חריגים, אנו מסבירים להם שכרגע האסמכתאות שהם מציגים לא מספקות, ולכן הם מופנים למלונות.

חן וונדרסמן: במסגרת המלונות מתנהל תהליך של ועדות חריגים מרוכז, פעמים ביום.

חן וונדרסמן: אנו מתחייבים תוך 24 שעות לתת מענה לכלל המקרים החריגים שהגיעו באותו יום.

חן וונדרסמן: כל המקרים מרוכזים בידי משל"ט מלונות ועוברים לוועדת חריגים.

חן וונדרסמן: גם כאן לא נגמר התהליך.

חן וונדרסמן: אם אדם גם ביום השלישי או הרביעי מציג אסמכתא, והמצב השתנה, וכן מצליח להביא אישור מרופא ממומחה שבאמת מעיד שיש בעיה רפואית חריגה, גם אז נאשר לאותו אדם להגיש ועדת חריגים.

חן וונדרסמן: נאפשר לו שחרור - זה לגבי התהליכים.

חן וונדרסמן: כמובן שאנשים שבשדה לא מסכימים להשתחרר ולא מסכימים להתפנות מהשדה – זה מיעוט שבמיעוט, לא מה שהיה בסבב הקודם – אז הם עוברים לטיפול משטרת ישראל.

חן וונדרסמן: לגבי החלק השני, מה קורה אתם אחרי שאנו משחררים אותם לבידוד ביתי, כמובן זה כבר אירוע אכיפתי.

חן וונדרסמן: את זה אשאיר למשטרה להתייחס.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: היועץ המשפטי של משרד הפנים, לגבי נושא המעברים היבשתיים.

יעקב אשר: נשאלה פה השאלה, האם בסמכויות השר, האם יש גם שיקול דעת למקרים חריגים במצב העכשווי כרגע?

דניאל סלומון: נוכח מצב החירום שנוצר שר הפנים סדר את המעברים היבשתיים הרלוונטיים לחלוטין.

דניאל סלומון: זה כרגע עד מחר בחצות, עד שהנושא כולו ימצא הסדר ראוי יותר בחקיקה.

דניאל סלומון: הוויסות דרך האוויר נעשה בדרך השני, אותן טיסות דרך פרנקפורט.

דניאל סלומון: לכן הממשלה הקימה ועדת חריגים אחת שתטפל בחריגי הכניסה לישראל.

דניאל סלומון: היא תטפל בנושא הזה לפי קריטריונים אחידים ושוויוניים.

דניאל סלומון: אנשים כרגע ייכנסו דרך הטיסות בפרנקפורט.

דניאל סלומון: אם וכאשר יעבור ההסדר החקיקתי שקובע בחוק כי יוכל להיכנס לישראל רק אדם שעבר ועדת חריגים, לא תהיה מניעה להכניס חריגים גם דרך תחנת הגבול.

דניאל סלומון: כרגע אם תחנות הגבול היבשתיות היו פתוחות, למעשה כל ישראלי יכול היה להיכנס.

יעקב אשר: הבנתי, והבנתי שכרגע המעברים סגורים כי השר אכף את האפשרויות שלו.

יעקב אשר: את כל זה הבנו.

יעקב אשר: והבנו שיש תיקון חקיקה בדרך אלינו.

יעקב אשר: אני שואל – הרי הפה שאסר הוא גם הפה שמתיר.

יעקב אשר: האם לא כוועדת חריגים, אבל האם במקרים - היתה פה שאלה של חבר הכנסת טיבי שדיברה על 30 סטודנטים שצריך לחזור.

יעקב אשר: יכול להיות שזו לא שאלה, ויגידו: אף אחד לא חוזר כרגע, אבל האם, אם מתוך ה-30 האלה, אחד מהם יש לו טיפול רפואי דחוף מציל חיים מחר בבוקר.

יעקב אשר: האם לשר הפנים במצב הקיים כרגע, שהוא התלה את הכניסות במעברים האלה, האם יש לו סמכות לקבל החלטות פרטניות, כן או לא?

גור בליי: ואוסיף על שאלת היושב-ראש, ושאלתי גם את אנשי משרד המשפטים, ככל שהסמכות מופעלת מכוח סעיף 7 לחוק הכניסה, בסיפא של סעיף 7 מדובר על זה ששר הפנים רשאי לפטור אדם מהוראות סעיף זה אם יש נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת לדעתו.

גור בליי: השאלה האם אפשר לעשות שימוש בסמכות הזו כדי לומר: זה אמנם לא מעבר גבול עכשיו, אבל אני פוטר אדם מסוים מזה?

גור בליי: האם אפשר להשתמש בסיפא הזו לאותם מקרים חריגים?

גור בליי: בהמשך לשאלת היו"ר.

דניאל סלומון: השימוש המועט שיש בסעיף הזה נוגע לאנשים שאינם נדרשים להתייצב מטעמים כאלה ואחרים בפני בקר גבול, ולא לאפשרות שאדם ייכנס לישראל שלא דרך מעבר גבול, והמעברים האלה אינם מקיימים כי נסגרו זמנית.

דניאל סלומון: אבל גם לגופו של עניין, ממשלת ישראל הקימה ועדת חריגים.

דניאל סלומון: הרי לא יעלה על הדעת שיפעלו שתי ועדות.

יעקב אשר: אבל היא לא רלוונטית כרגע.

דניאל סלומון: גם המקרה שהזכיר היושב-ראש – ועדת החריגים החלה לפעול, ויש לפנות לאותה ועדה שתכניס בשלב הזה לישראל חריגים בטיסה.

איל זנדברג: ועדת החריגים של הטיסות הן לא בעניין איסור כניסה של אדם.

איל זנדברג: אין איסור כניסה של ישראלי בדרך האוויר.

איל זנדברג: יש טיסות שהן אסורות, ולכן הוועדה בוחנת עדיפות שבדרך הסכמית מובילה לכך שמי שהוכרה עדיפותו כנראה יזכה למקום בטיסה.

איל זנדברג: זה לא ועדת חריגים שגוברת על איסור.

איל זנדברג: לא קיים איסור היום על אזרחים.

גור בליי: היא לא רלוונטית כי הם לא יושב בפרנקפורט אלא הם יושבים בירדן.

גור בליי: זה משהו אחד.

אחמד טיבי: האם מישהו ענה לשאלה שלי?

יעקב אשר: הם ענו שכרגע מעברי הגבול נסגרו.

יעקב אשר: לגבי הנושא של ועדת חריגים, שתהיה קשורה לעניין הזה, זה יהיה רק אחרי תיקון חקיקה שאמור להגיע למליאה מתישהו, איני יודע, והמדיניות שלהם היא לא לאפשר להיכנס.

יעקב אשר: שאלתי מה קורה אם אחד מתוך ה-30 סטודנטים חולה וצריך טיפול רפואי.

יעקב אשר: התשובה שקיבלתי היא שהוא צריך ללכת לוועדת חריגים דרך הטיסות.

יעקב אשר: אני שוב שואל – האם הסמכות של השר לא יכולה להתחשב במקרים יחידים?

גור בליי: בהינתן זה שהזכות של אזרח להיכנס לישראל היא זכות חוקתית, שמעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, איך אפשר למנוע מחריגים?

גור בליי: אני מבין שהסיפא של סעיף 7 לא משמשת בדרך כלל לדבר הזה, אבל הייתי מצפה שתמצאו איזשהו עוגן כדי לא להיות במצב שבו פוגעים בצורה לא מידתית בזכות חוקתית של אזרחים ישראליים לחזור ארצה.

גור בליי: אנחנו שואלים בחטים ואתם עונים בשעורים.

גור בליי: זה שיש ועדת חריגים בפרנקפורט זה טוב ויפה אבל מה עושים עם מי שנמצא בירדן ויכול להיות שאין לו שום דרך לממש את זכותו החוקתית לחזור כאזרח ישראלי למדינת ישראל?

גור בליי: אני לא מבין את זה.

דניאל סלומון: אתה קורא לזה פרנקפורט אבל היא עוסקת באנשים שנמצאים באוסטרליה, ויכולה בוודאי לסייע לאנשים שיושבים בירדן.

דניאל סלומון: לא זו הסוגיה.

דניאל סלומון: אנשים מגיעים בטיסה.

דניאל סלומון: לא מדובר באנשים שחיים בירדן.

אחמד טיבי: אבל בירדן לא באים בטיסה.

אחמד טיבי: הם 40 דקות מהבית שלהם בצפון.

אחמד טיבי: ההורים שלהם מחכים להם במעבר הירדן.

אחמד טיבי: איזו זכות חוקתקית יש לכם למנוע מאזרח להיכנס כשהוא נמצא במעבר?

יעקב אשר: יותר מזה – נגד שהיינו מעבירים את זה להחלטה של ועדת חריגים, כדי שלא יהיה מצב שמי שבא רגלית דרך – הרי מעבר גבול הוא מעבר גבול.

יעקב אשר: לא משנה אם הוא רגלי או טיסתי.

יעקב אשר: אין לי בעיה שהמקרה הספציפי או המקרים הספציפיים או ההחלטות הרחבות יהיו בידי ועדת החריגים, אבל בסוף, מאחר שכרגע ועדת החריגים הזו אין לה סמכות לפתוח את הגבול היבשתי, שר הפנים יפעל לפי המלצות של הוועדה הזאת.

יעקב אשר: היא שוקלת שיקולים הומניטריים וחוקתיים, אפידמיולוגיים והכול.

יעקב אשר: האם אפשר לעשות איזשהו תרכיב של שני הדברים האלה עד שהחוק יהיה מסודר?

דניאל סלומון: נאמר כאן – אם המעבר יהיה פעיל, השר לא יוכל למנוע מאף אזרח ישראלי להיכנס ארצה.

אחמד טיבי: אבל הוא מונע כאשר הוא מתלה את המעבר.

דניאל סלומון: ועדת החריגים הממשלתית שהוקמה לצורך אותם מקרים של טיעוני כניסה לישראל בגלל מצבם המיוחד.

דניאל סלומון: אי אפשר להקים שתי ועדות לצורך אותה סוגיה.

יעקב אשר: זה לא שתי ועדות.

יעקב אשר: זו ועדה אחת.

יעקב אשר: אולי משרד הבריאות יגיד את חוות הדעת שלו לגבי אנשים שלומדים בחו"ל, ורוצים לחזור ארצה.

יעקב אשר: האם יש מניעה?

אחמד טיבי: שיחזרו עם בדיקה שלילית.

אחמד טיבי: מה הבעיה?

יעקב אשר: אולי יגידו להם מלונית כי אנחנו עכשיו מאשרים גם מלוניות.

דניאל סלומון: בכל מקרה החובה היא מלוניות כרגע.

דניאל סלומון: גם מי שיקבל אישור כזה יצטרך ללכת למלונית.

דניאל סלומון: כרגע אין לנו יכולת לקיים בדיקות במעברים.

דניאל סלומון: יש עוד שורת בעיות במעברים, לכן חשבנו שאת מקרי החירום צריך לפתוח דרך נתב"ג.

דניאל סלומון: היה ויהיה מקרה אחד קיצוני כזה, נשקול.

דניאל סלומון: אני לא יודע לתת תשובה.

דניאל סלומון: זו שאלה משפטית, יש להתייעץ גם עם משרד הפנים.

אחמד טיבי: אולי אדוני יפסיק את הדיון עד שיקבל תשובות מהשר בכל החוק?

יעקב אשר: כל החוק זה לא קשור לשר.

אחמד טיבי: אפשר לעצור את כל המדינה כאשר 30 אזרחים יושבים על המזוודות שלהם ואתם לא מאפשרים להם לחזור.

אחמד טיבי: אפשר לעצור.

דניאל סלומון: חבר הכנסת טיבי, אני בטח לא מונע מאף אחד ברמה הזאת.

יעקב אשר: יש 3,000.

אחמד טיבי: במעבר יש 30, באיסטנבול יש אלפים, באירופה, בדובאי יש 200, באוסטרליה יש.

אחמד טיבי: אזרחים.

אחמד טיבי: זו זכות חוקתית.

אחמד טיבי: תעשו את כל ההגבלות האפשריות אבל תנו לאנשים לחזור.

יעקב אשר: מה שעשינו קודם – למדנו את כל שכבות הסינון למיניהן.

אחמד טיבי: ושוב נכשלים ביישום.

יעקב אשר: בעיקרון מה שהבנו, מעבר לבעיה היבשתית כרגע, שהיא בעיה אחרת, חוקית פיזית שהם לא יודעים לפתוח את זה, באופן כללי, דינם של אותם אלה שהגיעו גם יבשתיים, אמנם נכון שהם קרובים יותר הביתה, יכולים באוטו להגיע, זה אותו דין כמו אלה שנמצאים באיסטנבול, אותם אלה שבפרנקפורט, בארצות הברית ורוצים לחזור ארצה.

יעקב אשר: שאלנו את השאלות האלה והתשובות שקיבלנו – שאכן מנסים להתחשב בכל אחד שצריך לחזור ארצה כתושב ישראלי, אבל גם התשובה שקיבלנו הכוללת – וזו החלטת הממשלה ומה שנמצא כרגע בדיון בוועדת הכלכלה, ואצלנו בחלק קטן מאוד, שאין מצב שבו אוטומטית כל אזרח ישראלי חוזר ארצה.

יעקב אשר: זו המציאות.

יעקב אשר: זו החלטת הממשלה.

יעקב אשר: זה נמצא על שולחננו.

אחמד טיבי: התייעצות עם היועץ המשפטי: אם מישהו אומר לבג"ץ: אני אזרח, יש לי זכות חוקתית להיכנס, עם ההגבלות.

אחמד טיבי: מה דעתך?

אחמד טיבי: מה הצפי?

אחמד טיבי: בהסתמך על הסעיף שהקראת.

גור בליי: ההסדר שהקראת הוא בעייתי.

גור בליי: כל עוד יש לך פגיעה בזכות יסוד חוקתית בלי הסמכה מפורשת בחוק ובלי הסדרים חריגים, אני חושב זה לא פשוט חוקתית.

יעקב אשר: אני רוצה לעבור הלאה.

יעקב אשר: נצביע אחר כך על הכול.

יעקב אשר: הוועדה רשמה לעצמה גם מה שאמרת, שאם יש גם בחלק הזה של מעבר משהו הומניטרי, ודאי יצטרכו למצוא לזה פתרון.

יעקב אשר: והנושא של פרסום הקריטריונים הוא נורא חשוב כדי לדעת שאנשים יידעו מראש אם יש להם סיכוי, מה הסיכוי שלהם, מה אנשים צריכים להביא וכו'.

יעקב אשר: יש פה דבר שאתם לוקחים בידיים שלכם משהו – הרי הפטנט הזה של טיסות חילוץ מוגבלות, מקומות, זה תחרות ריצה מי מגיע ראשון.

יעקב אשר: אם מישהו לא מגיע כי הפקיד בצד השני לא קיבל את המייל או לא הוציא את המייל מתיבת המייל שלו, או לא טיפל בזה מהר או נכון, זה יכול לקבוע גורלות במקרה הזה.

יעקב אשר: לכן החשיבות מאוד גדולה במהירות ובזריזות ובכמה שפחות בירוקרטיה והמתנות סתם, ובהירות של התקנות והשימוש באותן אפליקציות או מה שאתם נותנים לשימוש האזרח כדי שיוכל להגיש את הבקשות שלו.

יעקב אשר: אני מבקש את הבדיקה שלכם לגבי העניין הזה לקבל החלטה.

יעקב אשר: אשי – תגיד לי אתה, האם הקבוצה של אחמד טיבי, הבקשה שלו, אם זה תושבים שאחת לחודש חוזרים ארצה אחרי חודש לימודים, האם אין לזה פתרון?

שלמון: על פניו כרגע אין לזה פתרון.

שלמון: אני חושב שכוונת הממשלה היתה כרגע לצמצם כניסות מעין אלה לביקורי משפחה.

שלמון: מי שמקום לימודיו הקבוע הוא בחו"ל, אנחנו מבקשים גם מישראלים אחרים שלומדים בהונגריה או במקומות אחרים, בשלב הזה לא להגיע עד שנבין טוב יותר איך מתמודדים עם הווריאנט.

שלמון: אין כוונה כרגע לאשר ביקורי משפחות קצרים.

שלמון: מי שסיים את לימודיו ורוצה לחזור לתקופה ארוכה זה דיון אחר.

שלמון: הוא כמו כל מי שחוזר באופן קבוע ארצה.

יעקב אשר: אני מבקש לדון בדבר הזה כדבר עקרוני, כי מחר יקפוץ שוב, ומאחר שנהיה כמה ימים כנראה בסאגה הזה, כדאי שהקריטריון הזה יהיה ברור כדי שגם אנחנו נוכל להסביר לאנשים, אבל תוך כדי הדברים שאנו מדברים, ד"ר אשי, אומרים לי פנייה שהגיעה אלינו, של מישהו שנמצא במעבר הגבול בסיני.

יעקב אשר: הוא לא תלמיד וסטודנט, רק הוא ניסה להגיע כנראה מאירופה.

יעקב אשר: אשתו צריכה ללדת כל רגע.

יעקב אשר: הנה סיפור הומניטרי בשידור חי.

יעקב אשר: ביקשתי מהעוזר שלי, הוא גם שלח לכם - כדי לבדוק את הפרטים.

יעקב אשר: הוא נמצא במעבר גבול.

יעקב אשר: הוא לא בדרך.

יעקב אשר: והתלו את מעבר הגבול.

יעקב אשר: אני לא אומר לפתוח את הדלת לרווחה סתם, אבל תמיד – וגם אתה הסכמת, ואמרת את זה גם קודם בחכמה – אם יקרה מקרה שהוא באמת פיקוח נפש או הומניטרי או משהו כזה, צריך למצוא לו את הדרך.

יעקב אשר: אז אנא בדיקתך – לא עשה את זה בשידור כאן בוועדה, ואם זה באמת שאלה של ספק פיקוח נפש אפילו ספק, נא לנהוג לחומרה בעניין.

יעקב אשר: תודה.

אחמד טיבי: תראה איזה בקשה אני עכשיו מקבל.

אחמד טיבי: מתקשרת אליי מישהי ממזרח ירושלים שקרובת משפחה מבקרת אותה מירדן.

אחמד טיבי: בעלת האורחת נפטר בירדן והיא רוצה לחזור להלוויה של בעלה, לצאת.

יעקב אשר: קודם אמרו פה שלגבי היציאה זה הולך מהר.

יעקב אשר: רק שיגישו בקשה, והם יכולים לצאת.

יעקב אשר: לוויה זו עילה ליציאה מהירה.

יעקב אשר: אחמד, אם אתה לא מסתדר, העוזר שלי יונה מטפל גם במזרח ירושלים וגם במערב ירושלים.

דוברת: אני ממשרד התחבורה.

דוברת: לצורך יציאה ללויה של קרוב משפחה אין צורך באישור ועדת חריגים.

דוברת: לא צריך כלל להמתין – אפשר פשוט לחתום על הצהרה.

גור בליי: יש פה בעיה כי החריג מדבר על יציאת אדם לטיסה לצורך לוויה.

גור בליי: אם אתה יוצא דרך מעבר יבשתי- - -

יעקב אשר: הם הותלו.

אחמד טיבי: עליהם בפתוח הם- - -

שי סומך: רק פלסטינים.

יעקב אשר: נעזור לאחמד טיבי להשתלט על אלפי הבקשות שלשכתו קורסת מהן, אבל נעשה מאמץ.

יעקב אשר: בכל מקרה, בבקשה, אדוני היועץ המשפטי, נא להקריא את הנוסח.

גור בליי: זה הנוסח של ההכרזה.

גור בליי: אחרי זה נעבור לתקנות שגם נגענו בהן בצורה מסוימת.

גור בליי: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות)(מס' 5), התשפ"א-2021.

גור בליי: מתוקף סמכותה של הממשלה לפי סעיף 22ג לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף – 2020 (להלן - החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מכל מדינות העולם, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, ובהתאם לסעיף 22ג(א), (ב) ו-(ח) לחוק, מכריזה הממשלה – את זה צריך לתקן, נינא – דיברנו על זה בבוקר עם מיכל – מכריזה הממשלה באישור ועדת החוקה, כי אתם פה ברישא התעלמתם – זה ח2.

גור בליי: מכריזה הממשלה באישור ועדת החוקה.

יעקב אשר: אנחנו לא מוותרים על הקרדיט.

גור בליי: גם קרדיט וזה גם עניין פורמלי.

גור בליי: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות)(מס' 4), התשפ"א-2021 - בטלה.

גור בליי: תוקפה של הכרזה זו עד יום כ"ה בשבט התשפ"א (7 בפברואר 2021).

גור בליי: מה שהיה מאז שבוע שעבר שאישרנו על חמש מדינות, על דרום אפריקה, זמביה, ברזיל, האמירויות ופורטוגל - הורחב לכל העולם.

גור בליי: אם קודם היו חמש מדינות – מלונית, כל השאר – שתי בדיקות – עכשיו פה מה שמאשרים מראש זה הרחבה מחמש מדינות מכלל מדינות העולם, כולם הולכים למלוניות.

גור בליי: מה השתנה?

גור בליי: הדברים של הווריאנטים וכו' – מה השתנה משבוע שעבר שדובר על חמש מדינות לעכשיו, שמדברים על כל העולם, בהיבט הספציפי הזה?

גור בליי: הווריאנטים היו.

גור בליי: קודם זה היה הרבה יותר ממוקד.

גור בליי: מה השתנה בתפישה שלכם בפחות משבוע האחרון?

נינא כהן קרן: על ההצדקה באופן כללי ועל זה שהווריאנטים מתפשטים בכל העולם ויש מדינות שלא עושות ריצוף.

נינא כהן קרן: אני לא יודעת להתייחס לשאלה הספציפית.

יעקב אשר: שרון אמרה את זה קודם.

יעקב אשר: אעלה את זה להצבעה, את התקנות האלה, תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות)(מס' 5).

יעקב אשר: מי בעד?

יעקב אשר: הצבעה בעד התקנות – פה אחד התקנות אושרו.

יעקב אשר: פה אחד, התקנות אושרו.

גור בליי: עוד שאלה בהקשר הזה, ממשרד התחבורה – דובר לא מעט על חריגים שמשחררים אותם לבידוד בית, כלומר קטינים, נשים בהיריון מתקדם, אנשים מבוגרים וכו'.

גור בליי: מי שמשוחרר לבידוד בית, לגישתכם אפשר לעשות לו בדיקת קורונה לפני שהולך לבידוד בית?

גור בליי: כי אין לזה זכר בהכרזה.

גאל אזריאל: לא.

גאל אזריאל: אי אפשר לחייב אותו.

גאל אזריאל: אין סמכות כזו בחוק כרגע.

גאל אזריאל: בהצעת החוק הממשלתית שתגיע, בעזרת השם, בקרוב לכנסת, תהיה הצעה כזאת.

גאל אזריאל: כרגע אין סמכות לחייב בבדיקת קורונה עם ההגעה ארצה.

גאל אזריאל: ההסדר שהיה קודם בהכרזה היה שאדם יכול להסכים לעשות בדיקה ואז יהיה משוחרר ממלונית.

גאל אזריאל: כרגע הפטורים מביצוע חובת הבידוד במקום מטעם המדינה הם מכוח הסעיפים הספציפיים בחוק של טעמים הומניטריים או צרכים מיוחדים או קטינים.

גאל אזריאל: אלה דברים שמופיעים בחוק ומחייבים לתת פטור ולשחרר לבידוד בית במקרים האלה.

גאל אזריאל: לכן זה לא קשור לחובת בדיקה.

גור בליי: לחייב אותם בבדיקה זה מחוסר סמכות, אם נעשה.

גאל אזריאל: לא שמעתי שמחייבים לעשות בדיקה.

גור בליי: אני שמעתי שכן.

גור בליי: טוב שהדברים הובהרו.

גאל אזריאל: כמובן שכל מי שרוצה לקצר את תקופת הבידוד, יכול לעשות- - - ביום הראשון, התשיעי, זה לבחירתו.

גאל אזריאל: << נושא >> 3.

גאל אזריאל: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות)(תיקון מס' 4), התשפ"א-2021 << נושא >> << נושא >> 4.

גאל אזריאל: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הידוק הגבלות)(תיקון מס' 2) התשפ"א-2021 << נושא >>

יעקב אשר: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות), תיקון מס' 2 ותיקון מס' 4.

יעקב אשר: בסוף נדבר על הגבלת פעילות מקום עבודה.

יעקב אשר: מי מסביר?

יעקב אשר: 4 זה הארכה.

יעקב אשר: 2 זה תיקון קודם, ישן, של הספורט מלפני שבוע וחצי.

נינא כהן קרן: באופן כללי זה הארכה של הסגר על כל היבטיו, כמה תיקונים קטנים, חינוך.

נינא כהן קרן: גם החריג שחל לגבי 5% מהתלמידים שנדרשים להשתמש בתשתיות לצורך בחינה יחול גם במכללות טכנולוגיות, בבית ספר גבוה לאומנות, כהגדרתם.

תמי סלע: שאלה לגבי בתי הספר שהרחבתם שם.

תמי סלע: יש שם בית ספר לאומנות – רק כזה שנתמך על-ידי משרד החינוך והתרבות.

תמי סלע: בהגדרה של בית ספר לאומנות – הוא לא חייב להיות נתמך.

תמי סלע: למה התניתם את זה?

נינא כהן קרן: אני לא יודעת כמה בתי ספר יש שאינם נתמכים ועד כמה החריג הזה רלוונטי אליהם.

נינא כהן קרן: זו שאלה להפנות למשרד התרבות שביקשו את החריג הזה.

נינא כהן קרן: והגבלת פעילות, גם היתוסף, בהמשך לדיון שהיה בוועדה, שיש חריג אוטומטי לגבי מי שעובר למקום שהייה קבוע.

יעקב אשר: זה תיקון שצוות הוועדה ביקש.

נינא כהן קרן: וגם תיקון לבקשת משרד התחבורה שגם אלה שבאופן אוטומטי חל עליהם החריג של היציאה מהארץ יצטרכו להגיש הודעה מקוונת באתר משרד התחבורה.

יעקב אשר: מקל על אפשרות יציאה.

נינא כהן קרן: הם לא צריכים לקבל אישור.

נינא כהן קרן: אבל כן צריכים להודיע לצורכי היערכות והתארגנות.

יעקב אשר: מצוין.

יעקב אשר: משה אוסטר, התרבות, לגבי שאלת היועצת המשפטית.

משה אוסטר: אני מודה שכרגע אין לי תשובה.

משה אוסטר: אבדוק את זה.

משה אוסטר: לא הגעתי מוכן לבתי ספר לאומנות.

תמי סלע: כי ממילא ההגדרה של בתי הספר האלה לאומנות זה בית ספר ששר התרבות והספורט הסמיך אותו.

תמי סלע: יש כמה סייגים של מוסדות חינוך שהם הוסיפו להחרגה שיש לגבי מוסדות להשכלה גבוהה שאחוז מסוים מהלומדים יכולים להגיע אם אין להם תשתית אינטרנטית.

יעקב אשר: זה רק למבחנים.

יעקב אשר: אדוני היועץ המשפטי, תוכל לקרוא?

גור בליי: לגבי התיקון של הליגות על?

נינא כהן קרן: משה אוסטר יוכל להרחיב.

נינא כהן קרן: רק אומר שזה נבע מבחינת ההבחנה – ראשית, כל מי שמוגדר כספורטאי מקצועי יכול להמשיך גם בתקופה הזו להתאמן.

נינא כהן קרן: החריג הוא רק לגבי קיום משחקים.

נינא כהן קרן: היה פה נימוק מקצועי של משרד התרבות והספורט למה קיים צורך ייחודי בליגה הבכירה.

נינא כהן קרן: פגיעה ממשית תוכל להיגרם להם.

נינא כהן קרן: בהיבט בהריאותי, כבר תקופה ארוכה של כמה חודשים לפחות שקבוצות שחברות בליגה הבכירה בכדורגל ובכדורסל, זה מתווה שגובש בזמנו יחד עם פרופ' גרוטו, מחילים על עצמם באופן וולונטרי הגבלות משמעותיות.

נינא כהן קרן: הם נמצאים בבידוד ביתי, ולמעט יציאה למשחקים, לא יוצאים מהבית.

יעקב אשר: אפשר להקריא?

גור בליי: טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הידוק הגבלות)(תיקון מס' 2) התשפ"א-2021.

גור בליי: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף– 2020 (להלן – החוק), באישור ועדת חוקה, לחוק מתקינה הממשלה תקנות אלה:

גור בליי: זה מלפני עשרה ימים.

גור בליי: עכשיו תיקון מס' 4 מהלילה.

גור בליי: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 12ה, 23, 24, 25, 27 ו-44ד2, לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף– 2020 (להלן – החוק): 1.

גור בליי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הידוק הגבלות), התשפ"א-2021, להלן – התקנות העיקריות: בתקנה 2 בהגדרה התקופה הקובעת, במקום י"ח בשבט התשפ"א, 31 בינואר 2021, יבוא: כ"ג בשבט התשפ"א, 5 בפברואר 2021 בשעה 07:00 כלומר ההארכה פה היא עד יום שישי הקרוב בשעה 07:00 של כל הסגר, גם הגבלת הפעילות, גם מקומות העבודה, גםהחינוך וגם התחבורה.

גור בליי: ב.

גור בליי: בסופה יבוא: 4.

גור בליי: מעבר של אדם ממקום שהייה קבוע הנמצא מחוץ לישראל.

גור בליי: בפסקת משנה (ב) אחרי המנהל הכללי של משרד הבריאות, יבוא: או נציגו, ואחרי המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים יבוא: או נציגו.

גור בליי: בתקנה 14 לתקנות העיקריות בפסקה (2ב) בפסקה (2א6) המובאת בה אחרי מתן גישה למוסד להשכלה גבוהה יבוא: למכללה טכנולוגית מוכרת כהגדרתה בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע"ג-2012, למוסד לאומנות כהגדרתו בחוק זכויות הסטודנט, התשס"ז-2007, הנתמך על ידי משרד התרבות והספורט או בית ספר שקיבל הכרה כאמור בפסקה (1) להגדרה תעודת הסמכה שבחוק הספורט תשמ"ח-1988.

גור בליי: בתקנה 39 לתקנות העיקריות בסופה יבוא: ג.

גור בליי: בתקנה 37 לתקנות החינוך במקום י"ח בשבט התשפ"א, 31 בינואר 2021, יבוא: כ"ג בשבט התשפ"א, 5 בפברואר 2021.

גור בליי: כלומר זה בעצם הארכת הסגר מאתמול בלילה בחצות עד יום שישי ב-07:00.

גור בליי: תוספת אחת זה לעניין היציאה מהארץ שאמרנו להוסיף את החריג הזה, וגם שיודיעו מראש, גם מי שבעילות החריגים, וגם לאפשר שבוועדת החריגים יישב נציג המנכ"ל ולא המנכ"ל עצמו, גם תחבורה וגם בבריאות.

גור בליי: מי יושב בפועל – המשנה?

נינא כהן קרן: קשרי חוץ.

גור בליי: ומי מטעם משרד התחבורה?

נינא כהן קרן: בינתיים זה המנכ"ל.

נינא כהן קרן: אני לא יודעת אם הוא ביקש למנות.

נינא כהן קרן: יש החריג שמתייחס לאפשרות של עד 5% מהתלמידים באישור מנהל המוסד וגם של מנכ"ל המל"ג להגיע כדי להשתמש בתשתיות המקום לצורך קיום בחינות.

נינא כהן קרן: הרחיבו את זה בעקבות הערות שהיו גם לגבי מכללות טכנולוגיות שהן לא תחת המל"ג וגם לגבי בתי ספר לאומנות, גם אוסיף על מה שאמרתי- - - לבחינות.

נינא כהן קרן: אולי עוד כמה מוסדות של לימודים גבוהים.

יעקב אשר: זה לא לימודים שוטפים.

גור בליי: והכשרה של ספורט.

יעקב אשר: לא מעניין אותי איזה מקצוע; העיקרון הוא שזה לבחינות בלבד.

נינא כהן קרן: נכון.

יעקב אשר: כדי שלא יהיה נזק לתלמידים.

יעקב אשר: קרן חן סופר, איגוד לשכות המסחר.

קרן חן סופר: שלום לכולם.

קרן חן סופר: אנו חייבים להציף בעיה שבכל סגר, ככל שמתארך, הבעיה ממשיכה לקרות מדי יום, ואנו לא מוצאים לה פתרון בנושא של קנסות ועטיית מסכות.

קרן חן סופר: מרגע שנפתח הפתח לתת גם לפקחי עירייה לתת קנסות הסמכות בחוק היא מתן קנס במקרה שבו מעסיק מכניס – בעל עסק שמאפשר פתיחת קהל, מכניס למקום אדם שלא עוטה מסכה או נותן לו שירות מבלי שעוטה את המסכה.

קרן חן סופר: אבל כיוון שאין דרך לאכוף את הדבר הזה שמישהו הולך בסופר ובאחד המעברים מוריד לכמה שניות את המסכה מהאף, מינהלת האכיפה הארצית באה לקראתנו בהבהרה בתוך ההנחיות שלה ואין לנו בעיה עם שוטרים.

קרן חן סופר: הבעיה היא שפקחים – כל יום אני מקבלת על כך תלונות, ממשיכים לתת קנסות לבעל עסק או לכל גורם אחר, חנויות קטנות וגדולות, על עובד שלהם אם הסיר לכמה שניות או לקוח שטייל במעברים והוריד לכמה שניות את המסכה מהאף, על אף שהסמכות היא לתת לאותו אדם.

קרן חן סופר: אנחנו לא מוצאים פתרון.

קרן חן סופר: פנינו לשלטון המקומי.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: אני שומע מה את אומרת.

יעקב אשר: אני מבקש ממנהלת האכיפה להוציא מכתב ליושב-ראש השלטון המקומי ובאמצעותו לרשויות.

יעקב אשר: אחמד, הצבענו על הקודם.

אחמד טיבי: אז רביזיה.

אחמד טיבי: אמרתי שתמתינו לי להצבעה.

אחמד טיבי: רביזיה.

אחמד טיבי: אתנגד לכל דבר כל עוד לא נפתרה בעיית האזרחים התקועים בגבולות, בכל מקום.

יעקב אשר: היית בוועדת כלכלה?

אחמד טיבי: אני בדרך לשם.

גור בליי: הרביזיה זה על אישור הכרזת הסמכויות המיוחדות לבידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות - שליחה למלונית.

יעקב אשר: זה הדבר היחיד שדחוף כרגע.

יעקב אשר: אני מבקש שיצא מכתב של מינהלת האכיפה, שיהיה ברור לחלוטין שאותן הנחיות שניתנו לשוטרים, צריכות להינתן גם לפקחים, וצריכים להפעיל את שיקול הדעת ולא להפיל על בעל חנות כל דבר אחר.

יעקב אשר: כמו עם המשטרה, איך שזה עובד.

יעקב אשר: אני מבקש שהמכתב הזה יעבירו אותו לוועדה לראות שהגיע.

יעקב אשר: אני רוצה שייצא מיידית וכמה שיותר מהר למרכז השלטון המקומי ולכלל הרשויות.

קרן חן סופר: נבקש העתק, אם אפשר, לאיגוד לשכות המסחר.

יעקב אשר: מנהל הוועדה – את מכירה את הטלפון שלו.

יעקב אשר: הוא יעביר לך.

יעקב אשר: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות, תיקון מס' 2, מי בעד?

יעקב אשר: הצבעה בעד התקנות – פה אחד התקנות אושרו.

יעקב אשר: התקנות עברו.

יעקב אשר: << נושא >> 3.

יעקב אשר: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות)(תיקון מס' 4), התשפ"א-2021 << נושא >>

יעקב אשר: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות)(תיקון מס' 4), הארכה עד יום שישי.

יעקב אשר: מי בעד?

יעקב אשר: הצבעה בעד – 1 נגד – 1 לא אושר.

יעקב אשר: אבקש רביזיה.

אחמד טיבי: יש לי בעיה עם זה שלא מתייחסים ברצינות לאזרחים התקועים.

אחמד טיבי: הכול קשור.

יעקב אשר: הפסקה של 3 דקות.

יעקב אשר: אני פותח את הישיבה.

יעקב אשר: יש ב-16:00 ישיבה לגבי הרביזיה של חבר הכנסת טיבי לגבי הצעת חוק סמכויות – בידוד של אדם שנכנס לישראל מסיבות מיוחדות, ויש רביזיה שלי לגבי תיקון מס' 4, הצעת חוק סמכויות מיוחדות, של הידוק הגבלות.

יעקב אשר: מה שנשאר לנו לדון, וזה אנו דנים עכשיו - הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה)(תיקון מס' 7), התשפ"א-2021.

יעקב אשר: אפרת, כמה מילים, בבקשה.

אפרת פרוקצ'יה: מדובר בתקנות העיקריות, התו הסגול.

אפרת פרוקצ'יה: אנו מאריכים את התוקף ל-28 ימים נוספים עד 28 בפברואר.

אפרת פרוקצ'יה: בנוסף, תיקנו את התוספת השנייה, הוספנו תוספת אחת קטנה שנוגעת לטיפול חיוני בבעלי חיים.

אפרת פרוקצ'יה: כפי שניתן לצאת מהבית לשם טיפול חיוני בבעל חיים, כך אפשרנו לבעלי עסקים שנותנים טיפול חיוני לעסקים, מספרות – קיבלנו חוות דעת שבמקרים מסוים תספורת בעל חיים זה שירות חיוני.

אפרת פרוקצ'יה: במקרים כאלה נאפשר את הטיפול וקבלת הקהל.

יעקב אשר: לא הבנתי.

יעקב אשר: מה התיקון?

יעקב אשר: אנשים, אברכים, ערבים ויהודים, חרדים וערבים, משולי החברה הישראלית, תקועים, וזה לא בסדר, אבל עכשיו תספורת – מה עם תספורת של אנשים רגילים, לא בעלי חיים?

יעקב אשר: מה עם אדם קשיש שיש לו הרבה שערות ורוצה ללכת לספר?

יעקב אשר: הוא יכול?

אפרת פרוקצ'יה: קיבלנו חוות דעת ממשרד החקלאות, שפנה אלינו כבר מספר פעמים.

אפרת פרוקצ'יה: הוא טען שלגבי חלק מבעלי החיים – לא לכולם – מתן תספורת – וזה רק דוגמה אחת מתוך טיפולים אחרים.

אפרת פרוקצ'יה: גם לשים בפנסיון את הכלבים זה טיפול חיוני, רק שזה לא הוסדר בצורה מפורשת.

אפרת פרוקצ'יה: כפי שניתן לצאת מהבית לצורך מתן טיפול חיוני לבעל חיים, יש לאפשר לבעלי עסקים שנותנים את הטיפול החיוני הזה, את האפשרות לתת אותו.

אפרת פרוקצ'יה: אז חלק מזה, זה למשל פנסיון לכלבים.

אפרת פרוקצ'יה: יש כאלה שנותנים שירותים כמו הוספיס לכלבים, שגם זה לא לגמרי הוסדר, ויש המספרות במקרים מסוימים כאשר הטענה היא שלהבדיל מבני אדם, שלגביהם תספורת היא בדרך כלל עניין אסתטי, לגבי חלק מהחיות – לא כולם – תספורת זה דבר שהוא חיוני.

יעקב אשר: התספורת מופיע לחוד, או הכול ביחד?

גור בליי: זה שירותים לטיפול חיוני בבעלי חיים.

גור בליי: זה סעיף נפרד.

יעקב אשר: חיוני – יש צער בעלי חיים, בסדר.

יעקב אשר: אני לא מתווכח.

יעקב אשר: אבל תספורת אני חושב שקצת נסחפתם.

יעקב אשר: אתם חיים במדינה שקורים בה דברים.

יעקב אשר: אנשים נלקחו מהם איכות החיים והחירות שלהם ואנחנו נכנסים לרזולוציה שאי אפשר לגזור את הגבות של החתול או של הכלב לבד בבית?

יעקב אשר: לא מצליח להבין את זה, אבל אני כבר לא מבין כלום איפה אני חי, זאת האמת.

אפרת פרוקצ'יה: קיבלנו חוות דעת בפניות חוזרות ונשנות ממשרד החקלאות.

אפרת פרוקצ'יה: אני לא יודעת האם זה חיוני, כי הגורם המקצועי במשרד החקלאות אומר לי שמבחינתו זה טיפול חיוני, וחיות סובלות אם הן לא מקבלות – חלקן; לא כולן – אבל יכולות לסבול מאוד אם זה לא מתקיים.

יעקב אשר: הבנתי.

יעקב אשר: יש עוד תיקון?

גור בליי: מדובר בהארכת תקנות העבודה הרגילות, התו הסגול.

גור בליי: זה לא הארכה של ההיבטים של הסגר, שזה בנפרד גם לגבי מקומות עבודה.

גור בליי: טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה)(תיקון מס' 7), התשפ"א-2021.

גור בליי: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8 ו-23 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020, באישור ועדת החוקה של הכנסת, מתקינה הממשלה תקנות אלה: 1.

גור בליי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה), התש"ף-2020 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 13 במקום כ"ב בשבט התש"פא, 4 בפברואר 2021, יבוא: ט"ז באדר התשפ"א, 28 בפברואר 2021.

גור בליי: 2.

גור בליי: תוספת השנייה לתקנות העיקריות, בתחום הפעילות של צו- - - חקלאות בסופו יבוא: 21.

גור בליי: שירותים לטיפול חיוני בבעלי חיים.

גור בליי: 3.

גור בליי: תחילתן של תקנות אלה ביום י"ט בשבט התשפ"א, 1 בפברואר 2021.

יעקב אשר: יורם מועלמי, מפלגת העצמאיים, בבקשה.

יורם מועלמי: שלום, כבוד היושב-ראש.

יורם מועלמי: שני נושאים לפני שאתם מאשרים את ההצעה לגבי הגבלת תקנות עבודה.

יורם מועלמי: אל"ף, בסגר השני היה הנושא, במסגרת ההתקהלות עד 10 אנשים בחוץ, היה העניין של האימונים בחוץ במסגרת של עד 10 אנשים, מאמנים אישיים באימון של אחד על אחד או במסגרת של עד 10 אנשים בהתקהלות.

יורם מועלמי: זה כמובן אחרי שקיבלתם את הייעוץ המשפטי, בכפוף לחוק יסוד: חופש העיסוק, הזכות של כל אדם לאמן בחוץ, כי המסגרות שלהם בחדרי כושר סגורים בגלל ההדבקה האפידמיולוגית, לאפשר להם לאמן בוץ ולא לתת לשוטרים לקנוס אותם ולטרטר אותם.

יורם מועלמי: זה נושא ראשון שאושר בסגר השני.

יורם מועלמי: נושא שני שכבוד היושב-ראש, זה נוגע אליך, וגם דחפת אותו – זה הנושא של הרפואה השיקומית.

יורם מועלמי: במיוחד כאלה שיש להם סטודיו של פילטיס שיקומי, שאפשר יהיה לתת לאנשים עם בעיות של ברכיים ובעיות אורתופדיות להגיע לטיפולים בכפוף לתו הסגול, חיטוי וקביעת תורים מראש וכו'.

יורם מועלמי: אני מבקש את ההתייחסות הזאת.

יעקב אשר: לגבי רפואה משלימה או המשכיים, דאגנו לזה בפעם שעברה לפני שהיה סגר, אבל בתקנות של הסגר הזה, זה לא נמצא.

נינא כהן קרן: זה לא בהכרח אומר שכל סוג של חוג שקורא לעצמו- - -

יורם מועלמי: פילטיס מכשירים.

יעקב אשר: האם זה נחשב בחריג?

נינא כהן קרן: חריג שהוא לא רפואה משלימה, שזה פעילות לקידום ושימור תפקוד פיזי ורגשי של בעלי מוגבלויות.

נינא כהן קרן: יכול להיות שבתוך זה יכול להיכנס גם התחום של ספורט שיקומי, אבל צריך להיזהר לא להרחיב את זה.

יעקב אשר: אבל תבדקו אם זה נכלל.

נינא כהן קרן: בכל זאת אסור לפתוח סטודיו להתעמלות או ליוגה או לפילטיס.

יורם מועלמי: נכון.

יורם מועלמי: פילטיס שיקומי, מכשירים.

יורם מועלמי: יש להם מכשירים מיוחדים, שמגיעים אליהם אנשים עם בעיות רפואיות ואורתופדיות.

יורם מועלמי: שיטפלו בהם.

יורם מועלמי: כמו בסגר השני, בכפוף לקביעת תורים מראש וחיטוי וכו'.

נינא כהן קרן: אם זו תוכנית שמיועדת לבעלי מוגבלויות, היא יכולה להיכנס תחת החריג.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: אם כך אני מעלה להצבעה את הצעת תקנות סמכויות מיוחדות (הגבלת פעילות במקומות עבודה)(תיקון מס' 7), מי בעד – ירים את ידו.

יעקב אשר: הצבעה בעד ההצעה - 3 נגד – אין נמנעים - 1 ההצעה אושרה.

יעקב אשר: 3 בעד, אחמד טיבי נמנע.

יעקב אשר: התיקון עבר.

יעקב אשר: ניפגש ב-16:00 לגבי הרביזיה.

יעקב אשר: יש לי שתי רביזיות.

יעקב אשר: במה להתחיל?

יעקב אשר: בשלך?

אחמד טיבי: מהקל אל הכבד.

יעקב אשר: הרביזיה לגבי הצעת חוק תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה (הוראת שעה), יש הרביזיה של אחמד טיבי לגבי הנושא של בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות (תיקון מס' 5).

יעקב אשר: בבקשה, אני מבקש מחבר הכנסת טיבי להסביר את הרביזיה, ומבקש לפרוטוקול לומר שאני מצטרף לכל מילה שהוא אומר, עד ההצבעה.

אחמד טיבי: אני קראתי וממשיך לקרוא לאנשים לכבד הוראות משרד הבריאות.

אחמד טיבי: החובה של כולנו לעשות הכול כדי למגר את המגפה ולשמור על בריאות הציבור, אבל יש גם דברים אחרים שבמסגרת הצעדים שננקטים שמים אנשים בפינה ולא מתחשבים במצוקות.

אחמד טיבי: הזכרתי והעליתי את הנושא של כלל האזרחים הישראליים שנמצאים בחו"ל, תקועים ולא יכולים לחזור לארץ למרות שבחוק יסוד אי אפשר למנוע מאזרח ישראלי להיכנס למדינת ישראל.

אחמד טיבי: ההסבר שיש כאן תעדוף של החזרה הוא מניעה למעשה של כניסת האזרחים הישראליים, דה פקטו.

אחמד טיבי: באירופה יש, באיסטנבול יש מאות, בודבאי יש מאות משפחות, באוסטרליה יש.

אחמד טיבי: עכשיו יש סטודנטים שסיימו לימודים בירדן והם חזרו.

אחמד טיבי: ההורים שלהם חיכו להם במעבר הירדן.

אחמד טיבי: שר הפנים התלה את המעברים ולכן הוא סגר אותם.

אחמד טיבי: אומרים שיש החרגה באלמבי.

אחמד טיבי: התקשר אליי שר הפנים ואמר לי: זה לא אני – צריך אלוף פיקוד.

אחמד טיבי: זורקים מאחד לאחד, והאזרחים עדיין תקועים בכל מקום בארץ.

אחמד טיבי: לכן אני אמרתי שאני אתנגד, ועשיתי את הרביזיה והצבעתי נגד כדי להשמיע את זעקתם של האזרחים האלה.

אחמד טיבי: חלק מהאנשים עם מצוקות אמיתיות, עם מחלות.

אחמד טיבי: אף אחד לא מקשיב.

אחמד טיבי: עד שהקימו את ועדת החריגים, הקימו אותה, זה זורק לזה, זה זורק להוא.

אחמד טיבי: מישהו צריך להקשיב ולהשמיע את הזעקה הזאת.

אחמד טיבי: אשמח אם תצטרפו בכל זאת לרביזיה שלי ותתקעו את הכול, עד שמישהו בממשלה יתעשת ויקשיב לאנשים האלה ויכניס אותם למדינה במסגרת התקנות וההגבלות.

יעקב אשר: אני מצטרף לכל מילה שאתה אומר, ורוצה לומר לך: אמרת ששר הפנים התלה.

יעקב אשר: אם שר הפנים לא היה מתלה את המעברים, היו תולים אותו בתקשורת, ואף אחד לא קם להגן.

אוסנת הילה מארק: זה לא קשור רק לתקשורת.

אוסנת הילה מארק: בסוף לא הכול מתנהל רק בתקשורת.

יעקב אשר: אני ישבתי כאן בוועדה הזאת.

יעקב אשר: שבוע שלם אני קורא את כל הכותרות של המחדל בנמל תעופה.

יעקב אשר: היו הרבה מחדלים שם.

יעקב אשר: אבל אני יושב כאן בחדר הזה, ופה ישבו אנשים מהאופוזיציה, ואני לא מדבר עליך וגם לא על אוסאמה – נדמה לי – אבל מסיעות אחרות, שכשאנחנו דנו בנושאים של הגבלות מחו"ל והכול, הם דיברו בשצף קצף נגד זה.

יעקב אשר: אבל כשהתחילו הכותרות לצאת על המחדל, התברר שנכנסו וריאנטים כאלה ואחרים – אין אמיץ אחד שקם ואמר – אני ישבתי פה בוועדה והתנגדתי לזה, כי זה פוגע באנשים לחזור לביתם, זה פוגע בישראלים שחיים פה, בסטודנטים שהלכו רק ללמוד וצריכים לחזור.

יעקב אשר: אין גבר אחד או גברת אחת שקמו ואמרו: נכון, אנחנו בוועדות הקשינו על זה.

יעקב אשר: והקשו.

יעקב אשר: אז אם יבוא היום ידידי שר הפנים ויגיד: אני רוצה לבדוק הומניטרית את העניין הזה עד הסוף – יתלו אותו.

יעקב אשר: לזה התכוונתי.

יעקב אשר: לא את אסנת דיברת כאן בזמנו על הפגיעה.

יעקב אשר: אמרו: אם יש מגפה – צריך לעצור.

יעקב אשר: הם לא נתנו בשום אופן לגעת בנמל התעופה כמעט כלום.

יעקב אשר: אבל כשזה התחיל להיות פופולרי, כשהתחילו לדבר על ועדת חקירה, כשזה הפך להיות נושא לבחירות, אחד – אני יושב שבוע ומחכה.

יעקב אשר: מישהו פה מהחברים שלי שיגיד: כן, גם אני הקשיתי.

יעקב אשר: לכן במצב הזה יש לי המון סימפטיה ורצון להצביע אתך ביחד, אבל מה לעשות – יש לי גם אחריות על הגב, והאחריות שלי ושל חברי הוועדה – נהגתי כך כל התקופה הזאת – לא עשיתי מה שעשו אחרים.

יעקב אשר: הרבה דברים תיקנו.

יעקב אשר: הרבה דברים במשא ומתן שלא אישרנו דברים בהתחלה והשהינו אותם והכול.

יעקב אשר: פה מדובר במשהו שאמור להיכנס כל רגע.

יעקב אשר: כל רגע שאנחנו מדברים, הוא לא נכנס לתוקף.

יעקב אשר: אני כן קורא לממשלה וכן קורא לאנשים שיושבים באותה ועדת חריגים, להסתכל בהסתכלות יותר רחבה או אפילו יותר צרה אבל להיכנס למקרה-מקרה, כי האנשים האלה בגבולות, יש כאלה ביניהם שהם מקרים הומניטריים גם אם הם לא מופיעים אצלכם כהומניטריים.

יעקב אשר: צריך להבין את זה.

יעקב אשר: בסוף אדם חוזר לביתו.

יעקב אשר: לכן אני אומר לך בצער, אחמד ידידי, למרות שאני מסכים למה שאתה אומר, אבל מבחינתנו אנחנו נמצאים היום במצב שאם לא נאשר את זה, אנחנו עוצרים את התהליך הזה, ואני לא לוקח את זה על כתפיי גם בגלל הכיפה שבראשי ובגלל עוד כמה דברים אחרים.

יעקב אשר: כי שמעת קודם למה דואגים - לתספורת של אלה ואלה.

יעקב אשר: בבקשה.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שבוועדה הזאת היו עשרות אם לא מאות של שעות דיון שבהן דנו ובסוף כל אחד לקח על עצמו את האחריות שאם אנחנו מאשרים או לא מאשרים, או מתקנים תקנה כך או אחרת, או מטים אותה לפה או לשם, בסוף אנו מדברים בחיי אדם.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שיש לשים בצד את כל הכוונות הפוליטיות שיש לכל אחד מאתנו- -

יעקב אשר: לא פוליטיות.

יעקב אשר: אנושיות.

אוסנת הילה מארק: הכוונות הפוליטיות שלנו שבהרבה פעמים גם מנחות אותנו איך לנהל ולעשות.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שבסוגיה של שדה תעופה אין לי ספק שהסיפור של ועדת החריגים זה משהו שיש לתת עליו את הדעת מההתחלה ועד הסוף.

אוסנת הילה מארק: גם אני קיבלתי הבוקר ילד שצריך להגיע מחו"ל לקבל טיפולים כימותרפיים, והוא צריך להגיע, אין מה לעשות.

אוסנת הילה מארק: צריך למצוא את הפתרון, איך לעשות את זה.

אוסנת הילה מארק: לכן אני חושבת באמת שעם כל הכאב שיש בתוך הסיפור הזה, שיש אנשים שממתינים, כפי שאמר חבר הכנסת פינדרוס, להיכנס לישראל, יש אנשים שרוצים לקבור פה את מתיהם ויש אנשים שרוצים להיכנס לטיפול רפואי, ואנחנו צריכים לעמוד על השער הזה כדי שלא ימותו פה עוד ישראליים, עוד אזרחים.

אוסנת הילה מארק: אנחנו עושים את זה מתוך אחריות מאוד גדולה כלפי הציבור במדינת ישראל.

אוסנת הילה מארק: תודה.

יעקב אשר: גם הצעתי, ואני חוזר על זה – ואני חושב שחברי הוועדה יסכימו איתי – אני חושב שוועדת חריגים כזו צריכים לשבת גם נציגי ציבור.

יעקב אשר: אנשים מתחום רפואה ורווחה, מהסוג השני – לא רק רפואה אפידמיולוגית אלא אולי גם עובד סוציאלי מתחום רווחה או משהו כזה.

יעקב אשר: כי השיקולים לדעתי הרבה יותר רחבים שיש לשקול אותם.

יעקב אשר: אני מעלה להצבעה את הרביזיה.

יעקב אשר: מי בעד הרביזיה – ירים את ידו.

יעקב אשר: הצבעה בעד הרביזיה – 1 נגד – 5 הרביזיה נדחתה.

יעקב אשר: בעד – 1.

יעקב אשר: נגד – 5.

אחמד טיבי: ערוץ הכנסת צילם את ההצבעה הזאת?

אחמד טיבי: שהציבור יידע.

אחמד טיבי: אלה שתקועים בחו"ל, מי משמיע את זעקתם ומי לא.

אוסנת הילה מארק: עכשיו אמרנו שאנחנו לא עושים את זה פוליטי.

יעקב אשר: אני עכשיו מעלה את הרביזיה שלי.

גור בליי: להבהיר – מה שנפלה עכשיו זה הרביזיה של חבר הכנסת טיבי על ההחלטה של הוועדה לאשר את ההכרזה שכל מי שחוזר מחו"ל הולך למלונית, עד 7 בפברואר.

יעקב אשר: אבל אחמד ביטא דעתו בעניין הזה, ואומר שוב – לא לצורכי מליצה – ובצדק.

גור בליי: היה דיון כללי על מכלול הנושאים.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לרביזיה שלי לגבי הצעת תקנות סמכויות מיוחדות (הידוק הגבלות)(תיקון מס' 4), התשפ"א.

יעקב אשר: זה הארכת הסגר עד יום שישי.

יעקב אשר: אני רוצה לשאול שאלה אחת את נציגי משרד המשפטים.

יעקב אשר: אדוני היועץ המשפטי, אתה צודק.

אוסנת הילה מארק: הארכת הסגר עד יום שישי ב-07:00, ואז מה?

יעקב אשר: תני לי לפתוח את הרביזיה.

יעקב אשר: מי בעד הרביזיה – ירים את ידו.

יעקב אשר: הצבעה בעד הרביזיה – 5 נגד – אין הרביזיה התקבלה.

יעקב אשר: בעד – 5.

יעקב אשר: הרביזיה התקבלה, ולכן התקנות חוזרות אלינו לדיון.

יעקב אשר: אני רוצה לשאול את נציגי משרד המשפטים – השתמשתם שוב לצערי הרב בסעיף הדחיפות, ואני רוצה לדעת למה.

יעקב אשר: סעיף הדחיפות אומר שהתקנות היו צריכות להגיע אלינו 24 שעות לפני החלתן כדי שהוועדה תוכל לשזוף עיניה על זה, ואני שואל למה השתמשתם בסעיף הדחיפות.

גאל אזריאל: העובדות מוכרות, ואפרט אותן בכל זאת.

גאל אזריאל: שבוע שעבר נדונה בוועדת החוקה הצעת חוק לתיקון חוק הסמכויות בעניין החמרת הקנסות.

גאל אזריאל: הממשלה החליטה להתכנס אחרי שחקיקת החוק תושלם במליאת הכנסת.

גאל אזריאל: מליאת הכנסת לצערנו התכנסה רק ביום ראשון אחר הצהריים.

יעקב אשר: לא הממשלה החליטה את זה.

יצחק פינדרוס: אם הממשלה הבינה שזה לא דחוף, למה אנחנו צריכים להבין שזה דחוף?

יצחק פינדרוס: אם הממשלה לא התכנסה עד אז – כלומר זה לא דחוף.

יצחק פינדרוס: אז למה אנחנו צריכים להבין שזה דחוף?

גאל אזריאל: זה דחוף כרגע כי אם הממשלה אתמול בלילה עד חצות לא היתה מתקינה את התקנות, כרגע לא היו נשארות שום הגבלות.

יעקב אשר: אז למה לא התקינה קודם?

יעקב אשר: מדובר על כל התקנות.

יעקב אשר: על הכול.

יעקב אשר: התשובה ברורה: פוליטיזציה של קבלת ההחלטות, והם מתכסים בכסות הזו של דחיפות כדי לכסות על פוליטיזציה שנעשתה בממשלה, באי כינוס הממשלה בגלל חוק אחר שעבר פה בבניין לפני שישה חודשים על הפריטטי.

יעקב אשר: אנחנו נמצאים היום במצב שמפלגה של 4 מנדטים מחליטה מה להעלות לסדר-היום ומה לא להעלות לסדר-היום הממשלה, ואחר כך משתמשים בסעיף שאמר היועץ המשפטי כאן בוועדה שהוא מסכים שאסור להשתמש בו.

יעקב אשר: רק במקרים של דחיפות אפידמיולוגית אמיתית, אבל להביא את זה לדחיפות כזו ואחר כך להשתמש בזה, זה במילים אחרות צביעות.

יעקב אשר: זו היתה השאלה, זו היתה התשובה, ואני מעלה להצבעה את אישור התקנות סמכויות מיוחדות (תיקון מס' 4 – הידוק הגבלות), מי בעד אישור התקנות – ירים את ידו.

יעקב אשר: הצבעה בעד התקנות – פה אחד התקנות אושרו.

יעקב אשר: פה אחד.

יעקב אשר: התקנות עברו.

יעקב אשר: תודה רבה, הישיבה נעולה.