ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 228, 2021-01-06 10:10

ינון אזולאי: בוקר טוב לכולם, כבוד שר האוצר, בוקר טוב, היום יום רביעי, כ"ב בטבת התשפ"א, 6 בינואר 2021, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים בנושא:

ינון אזולאי: הצעת חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2021 (מ/1386), הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

ינון אזולאי: מיקי לוי, ביקשת הצעה לסדר, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני מניח שהיית נוכח במליאה אתמול.

מיקי לוי: עמדתי על הדוכן ונשאתי נאום בנושא ניצולי השואה, הרשות לניצולי השואה.

מיקי לוי: זה היה לאחר שהמנכ"לית, שהיא פקידה וכל הכבוד לה שהיא מנכ"לית, כותבת לאנשים: "הצהרת ועדת הכספים מהיום משקפת את עמדת הוועדה לגבי החלטה שקיבלה הממשלה".

מיקי לוי: כל מה שביקשנו הוא לא לעשות שימוש פוליטי בנושא הרשות לניצולי השואה.

מיקי לוי: לא יכול להיות שהרשות לניצולי השואה תועבר למשרד מתפורר, משרד שאין לו ראש, משרד שאין לו רגליים, משרד שאין לו יכולת.

מיקי לוי: ולכן, אדוני השר, שר האוצר, נאמרו כאן מילים קשות לגבי ההעברה של הרשות לניצולי השואה, למשרד של האזרחים הוותיקים, דבר שלא היה ראוי.

מיקי לוי: אנחנו התקוממנו והצבענו נגד.

מיקי לוי: אתמול נאמתי במליאה בעניין הזה.

מיקי לוי: המשרד הזה הוא משרד מתפורר, והרשות לניצולי השואה היא לא מנוף פוליטי.

מיקי לוי: היא מעל כולנו.

מיקי לוי: אתמול סגנך עלה לדוכן ואמר שהעברתם את הנושא לנציב שירות המדינה.

מיקי לוי: אני מבקש ממך, מתחנן אליך לעצור מייד את ההעברה.

מיקי לוי: כשהייתי סגן שר האוצר ומזה עשור הרשות מטופלת במשרד האוצר ומטופלת היטב.

מיקי לוי: היא נסמכת על כל המחשוב של משרד האוצר.

מיקי לוי: אסור להעביר את זה.

מיקי לוי: הצבענו פה בוועדה כאיש אחד ולא היה אחד שהתנגד.

מיקי לוי: יושבת כאן המנכ"לית ואומרת: הוועדה הצביעה, אבל זה לא משנה לנו.

מיקי לוי: אדוני, אני מבקש ממך להטיל את כל כובד משקלך לעצור את העברת הרשות.

מיקי לוי: יהיו בחירות, ואחרי הבחירות אם ממשלה תרצה לעשות משהו, בבקשה.

מיקי לוי: עכשיו זאת פגיעה ממשית, נא לעצור את זה.

מיקי לוי: ועוד דבר קטן, ואני לא מצפה לקבל תשובה, אבל אני מצפה שתבדקו את זה, אדוני.

מיקי לוי: אני נותן לך מודיעין – ביום ראשון הבא תתקיים הפגנה גדולה מאוד בסמוך למשרד ראש הממשלה לפני פתיחת ישיבת הממשלה.

מיקי לוי: החיות מהספארי ברמת גן ומגן החיות התנ"כי מתכננות לבוא ולהפגין, כין אין אוכל, כי אין מבקרים.

מיקי לוי: יש בעיה אמיתית.

מיקי לוי: בגלל שלרשות המקומית יש 10% במניות של הספארי העירוני, הן לא רשאיות לקבל הנחות בארנונה.

מיקי לוי: הם לפני פשיטת רגל, כי הם נסמכים אך ורק על ביקורים, ואין ביקורים, אדוני.

מיקי לוי: המצב חמור ולפני שהחיות יבואו להפגין, בבקשה, תמצאו פתרון לעניין הזה.

מיקי לוי: תודה רבה.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר על התאגידים, זה בעצם מה שגם העלינו בכל נושא הארנונה.

ינון אזולאי: אנחנו נבקש מהשר שיתייחס לנושא הארנונה ואיך אנחנו פותרים את הבעיה.

ינון אזולאי: בשביל לקבל הנחה בארנונה, אומרים במשרד הפנים שאתה צריך להביא אישור מרשות המסים, שאתה זכאי למענק או שקיבלת מענק.

ינון אזולאי: משום כך, נופלים עסקים שפתחו בשנה האחרונה.

ינון אזולאי: העליתי כמה פעמים את הנושא לגבי אולמות של עמותות, שנמצאים ברישוי עסקים, הם עשו את כל התהליכים ויש להם תיק גם ברשות המסים, אבל הם לא זכאים לפטור מארנונה או להנחה בארנונה, בשל התנאי שאומר שרק אם יש לך מענק מרשות המסים, תוכל לקבל.

ינון אזולאי: זה מה שקורה למרות שההנחה היא רק של 10% לתאגיד עירוני כמו הספארי או לגן החיות בירושלים.

ינון אזולאי: בפעם שעברה התקיים פה דיון, השר אמר שצריך למצוא לזה פתרון.

ינון אזולאי: לפני שאנחנו מתחילים לצלול לעומק החוק, נשמע את השר וגם התייחסות לעניין.

ישראל כץ: אנחנו מודעים לנקודה ונבחן אותה.

ישראל כץ: לגבי החדשים, צריך להבין שהתמשכות המשבר היא כזאת, שבכל פעם היא מחייבת קבלת החלטות שלא היו הכרחיות מלכתחילה, כשחשבו שזה יהיה יותר קצר.

ישראל כץ: אנחנו נבחן את הנקודה הזאת, ואני לא מכיר לגבי העירוני.

ישראל כץ: זאת סוגיה אחרת.

ישראל כץ: כל דבר ייבחן.

ינון אזולאי: אנחנו נסיים עם ההצעות לסדר.

ינון אזולאי: אחמד, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני לא יודע כמה מכם יודעים, אבל אתמול נורו שני צעירים במרכז היישוב כפר קרע.

אחמד טיבי: אחד מהם הוא סלימאן מסארווה, שנרצח מטווח אפס כמעט.

אחמד טיבי: סלימאן הוא בנו של ראש המועצה לשעבר, בחור זהב שלא מסוכסך עם אף אחד.

אחמד טיבי: התופעה של נשק משתולל, של פשיעה, של רציחות, מכה בחברה הערבית, ודורשת הכרעה וטיפול.

אחמד טיבי: יש דברים שהם הכרעה חברתית פנימית, ויש חובה ממשלתית וממסדית.

אחמד טיבי: מי שאמור לאסוף את הנשק המשתולל הוא רשויות החוק והמשטרה; מי שאמור לעצור את ההברחות של הנשק ליישובים הערביים זה המשטרה והצבא, שמהם מוברח הנשק; מי שאמור לטפל בארגוני הפשיעה, זה אך ורק המדינה, כלומר המשטרה.

אחמד טיבי: אזרחים או מועצות או כנסת לא יכולים, אין להם משטרה פרטית.

אחמד טיבי: אגב, משטרת ישראל היא משטרה מקצועית וחזקה.

אחמד טיבי: בנתניה, בשעתו, היא הצליחה למגר את ארגוני הפשיעה.

אחמד טיבי: בבקעה אל גרביה או בכביש 6 לא צריך תקציב, צריך הכרעה, להיאבק בארגוני הפשיעה.

אחמד טיבי: אנחנו לא רוצים להמשיך להקיז דם.

אחמד טיבי: הזכות של אזרח ערבי לחיים בטוחים ושלווים היא זכות יסוד, והזכות הזאת לא קיימת בשנים האחרונות, ובמיוחד לא בשנה האחרונה שבה מספר הנרצחים הגיע לשיא או לשפל חסר תקדים.

אחמד טיבי: לכן, זה הנושא החשוב ביותר, ואני מנצל את העובדה ששר בכיר נמצא כאן.

אחמד טיבי: אני מפנה את הקריאה הזאת גם לממשלה וגם למפכ"ל החדש.

אחמד טיבי: פיראס בדחי, ראש המועצה, שלח פנייה גם לראש הממשלה, גם לשר לביטחון הפנים וגם למפכ"ל החדש בנושא זה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: אנחנו גם משתתפים בקריאה הזאת.

ינון אזולאי: חברת הכנסת עאידה תומא, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, האמת היא שאני גם רוצה להצטרף לדברים של חבר הכנסת אחמד טיבי.

עאידה תומא סלימאן: מידי יום אנחנו קמים או הולכים לישון עם זעזוע עמוק על עוד רצח ועוד רצח.

עאידה תומא סלימאן: אפילו בתחילת השנה, ב-1 בינואר, היה מקרה רצח ועוד מקרה רצח לקראת אחרי הצוהריים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו במצב בלתי נסבל, ואני רוצה לקשור את זה למה שקורה בוועדת הכספים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים שחלק גדול מהעלייה הדרמטית במקרי הרצח ובהשתוללות של ארגוני הפשע, זה הרקע הכלכלי הקשה שנמצאת בו האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: העלינו כמה פעמים את נושא השוק האפור, ואת העניין של הלוואות שנותנים לאנשים שנקלעו למצוקות כלכליות.

עאידה תומא סלימאן: ידוע מראש שעסקים באוכלוסייה הערבית, 90% אם לא יותר, הם עסקים קטנים שנפגעו קשות בתקופת הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: אנשים ירדו מתחת לקו העוני; אנשים לא מצליחים לקיים את משפחותיהם.

עאידה תומא סלימאן: יש צעירים בני 18 עד 21 שעזרו בפרנסת המשפחה, ומסרבים באוצר וגם בביטוח לאומי באופן גורף לתת להם דמי אבטלה.

עאידה תומא סלימאן: לאן אתם רוצים שהצעירים האלה יכוונו את מעשיהם, כאשר יש מצוקה כלכלית חזקה, כאשר יש זמן פנוי, וכאשר ארגוני הפשע משתוללים באוכלוסייה?

עאידה תומא סלימאן: האטימות שאנחנו חווים היא בלתי מתקבלת על הדעת.

עאידה תומא סלימאן: הצהרות כלפי הציבור – יש, בשפע, אבל מעשים – אפס.

עאידה תומא סלימאן: היום בבוקר בפעם הראשונה מתעורר השר לביטחון פנים, ויוצא מקשר השתיקה שהוא גזר על עצמו בחודשים האחרונים, ומדבר על הפשיעה באוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: למה?

עאידה תומא סלימאן: כי שרפו ניידת משטרה.

עאידה תומא סלימאן: כנראה העלות של ניידת משטרה, וביטחונם של אנשי המשטרה הרבה יותר חשובים מביטחונם של האזרחים הערבים.

עאידה תומא סלימאן: אף אחד לא יוצא מגדרו ומצהיר כאשר נרצח אזרח ערבי, אבל כששורפים ניידת משטרה – ואני לא מצדיקה את הפעילות הזאת, אבל אנחנו הזהרנו כל הזמן שארגוני הפשיעה לא יסתפקו בפעולה רק בתוך האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: כשייגמר להם המאגר הכלכלי שהם רוצים להוציא מהאוכלוסייה הערבית, הם יפנו החוצה.

עאידה תומא סלימאן: אולי אז, כפי שראינו היום עם השר לביטחון הפנים, יתחילו להזדעזע.

עאידה תומא סלימאן: כאשר ייצאו מהבועה, מהחצר האחורית של המדינה, שנקראת האוכלוסייה הערבית והחברה הערבית, ויתחילו לחדור לציבור היהודי או ליישובים היהודיים, אולי אז מישהו בממשלה יתעורר.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לא להרגיש בוועדת הכספים שהנושא שייך לוועדת הפנים או לוועדה למיגור תופעת האלימות.

עאידה תומא סלימאן: אם רוצים באמת למגר את תופעת הפשיעה בחברה הערבית, זה חייב להיות על סדר-יומה גם של ועדת הכספים, לספק פתרונות כלכליים שימנעו וייבשו את הביצה הזאת, שנקראת ארגון פשע.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מודה ליועץ המשפטי שקצת לקח את תשומת ליבך, וככה יכולתי לדבר יותר.

ינון אזולאי: את יודעת שבאופן אוטומטי אנחנו איתך.

ינון אזולאי: חברת הכנסת הילה שי וזאן, בבקשה.

הילה שי וזאן: לפני שנצלול לעומק הצעת החוק, אני רוצה לדבר על מה שאני מדברת באופן עקבי בחודשים האחרונים, וזה התמיכות.

הילה שי וזאן: קיבלתי עדכון שנכון להבוקר, אושרו לחלוקה ב-2020 תמיכות בסך 3.24 מיליארד.

הילה שי וזאן: בפועל שולמו רק 2.57 מיליארד.

הילה שי וזאן: אני יודעת ואמרתי את זה בצורה מפורשת גם בישיבות הקודמות, שרוב הבעיות מתרכזות במשרדי הממשלה, שלא כינסו ועדות תמיכה ולכן לא חולקו הכספים.

הילה שי וזאן: אבל אני אומרת שוב, שהחברה שלנו נמדדת על פי החוליה החלשה שבה.

הילה שי וזאן: הארגונים החברתיים, תנועות הנוער, העמותות – הם החוליה הכי חלשה.

הילה שי וזאן: אנחנו עובדים כל כך קשה בוועדה, ואנחנו מצליחים להביא בסיוע של האוצר לאישור של 3.24 מיליארד, להפסיד ככה עשרות מיליוני שקלים ולא להעביר אותם?

הילה שי וזאן: זה דבר שייגרר עכשיו קדימה ונצטרך, כמו שאמרנו, לדאוג שאותם עודפים גם לא יקוצצו וגם יועברו.

הילה שי וזאן: אני חושבת שצריך לתת את הדעת על כך, ולוודא שמשרדי ממשלה אכן מכנסים את ועדות התמיכה, ודווקא החוליה החלשה הזאת לא נפגעת.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה.

רם בן ברק: בוקר טוב, תודה רבה.

רם בן ברק: אני רוצה לדון בשלושה דברים שאני חושב שלא ניתנו להם פתרון, למרות שדיברנו בהם ארוכות.

רם בן ברק: אחד הוא המענקים לחברות התיירות הגדולות.

רם בן ברק: יש שמונה חברות תיירות, שהמחזור שלהן הוא מעל 400 מיליון שקלים.

רם בן ברק: אני יודע שסידרו את עניין הארנונה, וצריך להבין ש-400 מיליון שקלים זה פיקציה.

רם בן ברק: בפועל, הן מקבלות רק את העמלות, ומבחינת מחזור הן מעבירות את הכספים של חברות התעופה דרכן.

רם בן ברק: לכן צריך לחול עליהן אותו דין שיש לדוכני מפעל הפיס – מחזור גדול, אבל המחזור האמיתי קטן, וצריך לפצות אותן.

רם בן ברק: החברות האלה נפגעו בלמעלה מ-95%-99%, והן עדיין מחויבות להחזיק עובדים בשביל לשלם בחזרה את כל מה שאנשים שילמו מראש ולא קיבלו.

רם בן ברק: לכן, לא רק שהן מחזיקות עובדים, הן גם לא קיבלו שום מענק, ואני מבקש שהאוצר יתייחס לעניין הזה.

רם בן ברק: הדבר השני, הוא עניין התבלינים שחוזר ועולה כאן.

רם בן ברק: יש להם נזק של 100 מיליון ופסקו להם איזשהו סכום.

ינון אזולאי: אופיר, זה לא נפתר בשבוע שעבר?

אופיר כץ: דיברתי עם - - -

רם בן ברק: רק חלק ממנו הועבר, ואני מבקש שגם זה יבוא לידי פתרון לפני שאנחנו ממשיכים.

רם בן ברק: מדרשת שדה בוקר – אני לא יודע מה המצב, אבל נדמה לי ששר האוצר התחייב לתת 6 מיליון שקלים – 3 מיליון לשנת 2020 ו-3 מיליון לשנת 2021.

רם בן ברק: אני מקווה שהעניין הזה גם סודר.

ינון אזולאי: אני מאמין שמה שהתחייב השר, יעבור.

ינון אזולאי: הוא אמר את זה גם על מדרשת שדה בוקר.

רם בן ברק: לגבי כל נושא המסעדנות, צריך לחשוב איך אנחנו מפצים את בעלי המסעדות, ש"אוכלים אותה" פעם אחר פעם.

רם בן ברק: לפי המידע שבידי, 85% מהמסעדות לא פועלות בכלל, ורק 15% מהמסעדות מצליחות לשרוד בעזרת משלוחים.

רם בן ברק: 85% מהמסעדות נסגרו לחלוטין, וצריך לתת על זה את הדעת.

רם בן ברק: בסופו של דבר, כולנו רוצים שכאשר תיגמר המגפה, נוכל לחזור למסעדות האלה והאנשים האלה ימשיכו לתפקד.

רם בן ברק: תודה רבה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: חברת הכנסת אוסנת מארק.

אוסנת הילה מארק: היושב-ראש, שר האוצר נמצא פה, ואני יודעת שהוא עושה לילות כימים כדי לתת מענה לכל בעלי העסקים, גדולים וקטנים.

אוסנת הילה מארק: צריך גם להגיד מילה טובה על כל העבודה הקשה בימים לא פשוטים אלה.

רם בן ברק: אני גם מצטרף לזה.

אוסנת הילה מארק: דבר אחד אני רוצה, אדוני השר והיושב-ראש, להעלות, וזה הנושא של מכוני הכושר.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שבכל המתווים שהוצגו, מכוני הכושר קצת נפגעו מכיוון שיש להם הוצאות קבועות של למעלה מ-30%-40%.

אוסנת הילה מארק: לכן אני חושבת שהתיקון למענק שאנחנו מדברים עליו עכשיו, צריך להיות שעסק שהיה סגור ב-2020 למעלה מ-170 יום, יקבל מענק של 100,000 שקל במקום 50,000 שקל.

אוסנת הילה מארק: התקרה של ההוצאות הקבועות של מכוני הכושר, עולה לכדי 40%-45%.

אוסנת הילה מארק: אם תרצו, אני אשמח ששר האוצר יתייחס לזה.

אוסנת הילה מארק: תודה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה לאדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס לארבעה נושאים.

אופיר כץ: הדבר הראשון, אדוני השר, הוא התייחסות לעסקים חדשים.

אופיר כץ: לא על ינואר-פברואר, שלהם נתנו מענה, אלא עסקים חדשים שנפתחו לאחר מכן, במהלך משבר הקורונה.

אופיר כץ: האם בחוק שאנחנו מעבירים פה נוכל איכשהו להכניס אותם ולסייע להם?

אופיר כץ: דבר שני, אני גם חושב שנהיה במקום יותר טוב במאי-יוני, אבל יש עסקים שאם ניקח להם את החזר ההוצאות של יוני, זה יהיה מכה מאוד מאוד קשה עבורם.

אופיר כץ: לכן אולי צריך לעשות איזושהי מדרגה, של אלה שלא עבדו כל הקורונה, עסקים עם פגיעה של למעלה מ-80%-90%.

אופיר כץ: אותם צריך להפריד ולדאוג שתהיה להם איזושהי רשת.

אופיר כץ: אלה שנפגעו הכי קשה, לדאוג שהם ימשיכו לקבל גם במאי-יוני.

ישראל כץ: מה זאת אומרת שימשיכו לקבל?

ישראל כץ: כולם מקבלים.

אופיר כץ: הרי דיברתם על החזר הוצאות של מאי-יוני, ויש הרבה שנפגעו בצורה אנושה.

ישראל כץ: אחורה או לעתיד?

אופיר כץ: על העתיד.

ינון אזולאי: מגיע להם עכשיו 50%.

ישראל כץ: זאת טכניקה.

ישראל כץ: הקדמנו את תרחיש הייחוס מסוף יוני לסוף מאי בגלל הקדמת החיסונים.

ישראל כץ: זה לא כסף שאנשים כבר קיבלו.

ישראל כץ: זה כסף שמיועד לעסקים, במידה והם עדיין יהיו במצב של סגירה-סגירה חלקית.

ישראל כץ: מאחר וכרגע אנחנו פועלים להקדים את כל הפתיחה, אני קבעתי סוף יוני, ועכשיו שיניתי לסוף מאי.

ישראל כץ: וכך יתאפשר לנו לקחת סכום מיועד, ולהקדים אותו עכשיו לאותם עסקים.

ישראל כץ: אם נגיע למצב גם בתקופה ההיא, נקבל החלטות חדשות.

ישראל כץ: אבל אני מקווה מאוד שאנחנו בישורת האחרונה, ולכן לא כדאי לקבל החלטות על חשבון העתיד.

ישראל כץ: אנחנו קבענו תרחיש שיפוי, ולא לקחנו מאף אחד שקל.

ישראל כץ: אני יודע שיש כאלה שנוח להם להגיד: כן, לקחו.

ישראל כץ: זה לא שמישהו קיבל או שהובטח לו לקבל, ולקחנו.

ישראל כץ: אנחנו פרסנו רשת ביטחון, בהסתמך על תרחיש.

ישראל כץ: והתרחיש אומר שהחיסון יהיה אפקטיבי עד סוף יוני, וכל המשק ייפתח.

ישראל כץ: מאחר והוקדמו החיסונים בצורה משמעותית, והמדינה מובילה בעולם – אתמול בלומברג טילפן – גם ביחס להיקף האוכלוסייה, ישראל היא המדינה המובילה בעולם עם כ-15% מחוסנים.

ישראל כץ: לכן, התרחיש הוא שעד סוף מאי, לכל המאוחר, הכול כבר יעבוד ואז, אותו כסף לא יהיה מחולק.

ישראל כץ: יש לנו מקור, וזה על דעת אנשי המשרד בצורה מקצועית מוסמכת, ואני רוצה שנוכל להקצות את הדבר הזה בלי לפתוח קופסת קורונה.

ישראל כץ: זה מה שנעשה.

אופיר כץ: צריך לעשות הבחנה בין מי שנפגע ב-80% למי שנפגע ב-25%.

ישראל כץ: אלה הדברים שאנחנו עושים, וזה הדבר שיביא סיוע אדיר לכל העסקים שאנחנו מדברים עליהם, לעצמאים ולכולם.

ישראל כץ: אני אענה לכולם, אבל ההערות שקשורות לטיפול ולהתייחסות לכאלה, שכבר היום נמצאים באיזשהו מצב שאתם רוצים לנסות לכלול אותם, זה בסדר גמור ונדון בזה.

ישראל כץ: אבל מה הם יקבלו בעתיד?

ישראל כץ: אף אחד לא אומר שאחרים לא יקבלו, ואף אחד לא אומר שהם יצטרכו לקבל.

אופיר כץ: שני דברים שהם מתוך החוק.

אופיר כץ: יש פה שני תנאים שמכבידים על מתן קבלת המענק לאזרחים.

אופיר כץ: למשל, אם אדם קיבל בסך הכול ב-2019 יותר מהמענקים והמחזור שלו ב-2020, מציבים לו עוד תנאי, שאומר שהוא לא יקבל את המחיר שרשום פה, אלא את ההפרש.

אופיר כץ: אנחנו סתם פוגעים בו ולדעתי זה תנאי מיותר, שצריך להסיר אותו.

אופיר כץ: אם הוא נפגע ב-2020 אפילו בשקל, הוא יקבל לפי המדרגה 3,000, 5,000 או 9,000.

ינון אזולאי: גם אני מצטרף אליך בנושא הזה.

אופיר כץ: דבר אחרון, אחד התנאים הוא שאנשים שזכאים לקבל הם כאלה שקיבלו שלוש פעימות, אבל עסקים מעל 20 מיליון וחדשים, אין להם אפשרות של שלוש מתוך חמש, כי הם לא היו זכאים למענק הראשון.

אופיר כץ: לאוכלוסייה הזאת צריך להוריד את זה לשתי פעימות, כך שזה יהיה הוגן.

קרן ברק: לא הבנתי.

אופיר כץ: התנאי לקבלת המענק הוא שאדם קיבל שלוש פעימות מתוך חמש, אבל עסקים חדשים ועסקים עם מחזור שמעל 20 מיליון, לא היו בתחנה הראשונה, ולכן צריך להוריד את זה לשתי פעימות.

ינון אזולאי: אלכס, בבקשה.

ישראל כץ: במרס-אפריל, אלה שמעל 20 מיליון לא קיבלו.

ישראל כץ: אני באתי ושיניתי.

ישראל כץ: ממאי-יוני הם כבר קיבלו.

ישראל כץ: אם הם לא קיבלו בגלל שלא התאפשר להם לקבל באופן אבסולוטי, בלי קשר למצבם, ניקח את זה בחשבון עכשיו.

אלכס קושניר: אנחנו מבינים כולם שהסגר השלישי נפל עלינו בגלל שהממשלה איבדה שליטה, והיא לא מסוגלת לטפל בעליית התחלואה.

אלכס קושניר: החליטו על סגר, וכמובן, יש לי הרבה מה לומר על זה, אבל אני שם את זה לרגע בצד.

אלכס קושניר: אני שומע היום את הרב קנייבסקי אומר, שהוא לא מתכוון לסגור את תלמודי התורה.

אלכס קושניר: הדבר הזה מקומם כפליים, כי גם במהלך הסגר השני היינו בדיוק עם אותה תופעה.

אלכס קושניר: אז שמעתי את השר אדלשטיין אומר, שאם יש מוסד שלא מקיים - - -

קרן ברק: הוא יהיה סגור, הוא יהיה סגור.

קרן ברק: תנוח דעתך.

אלכס קושניר: תקשיבי לרגע, קרן.

אלכס קושניר: אמר השר אדלשטיין, שמי שלא מקיים את הנחיות הממשלה, תישלל ממנו התמיכה הכספית.

אלכס קושניר: שמענו את זה, ואז זה נגמר.

אלכס קושניר: עכשיו שוב אני שומע את השרים אומרים: תהיה אכיפה, תהיה יד קשה.

אלכס קושניר: אני אומר לכם, לא תהיה אכיפה ולא תהיה יד קשה.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: כי נתניהו נכנע שוב ושוב לדרעי, ליצמן וגפני בלי שום יכולת להשליט סדר וריבונות.

אוסנת הילה מארק: יש 10,000 חולים ביום.

אלכס קושניר: נכון, אוסנת.

אלכס קושניר: בגלל זה צריך לקיים את הנחיות הממשלה.

אלכס קושניר: וכשתלמודי תורה פתוחים, במגזר החרדי תהיה תחלואה עוד יותר גבוהה.

אלכס קושניר: אתם, במקום להחיל ריבונות על בני ברק ומאה שערים, לא מסוגלים לטפל בבעיות אצלכם במפלגה.

ינון אזולאי: תודה רבה, חבר הכנסת אלכס קושניר.

ינון אזולאי: קושניר, אני לא אוהב לעצבן אותך, אבל תיזכר מי קרא למרי אזרחי, מי קרא להפר את ההוראות.

ינון אזולאי: זה הבוס שלך בישראל ביתנו, אביגדור ליברמן; זה אלי אבידר.

ינון אזולאי: אותך לא מעניין חינוך, אותנו מעניין החינוך, אותנו מעניינת התחלואה.

ינון אזולאי: אתכם לא מעניינת התחלואה.

ינון אזולאי: אתם אלה שדואגים שתהיה יותר תחלואה.

ינון אזולאי: אתם אלה שהולכים להפגנות ורוצים את ההפגנות האלה, כי הן נגד נתניהו.

ינון אזולאי: אתם לא יכולים להטיף לנו מוסר, עם כל הכבוד לך.

ינון אזולאי: אין לך זכות לדבר על הרב קנייבסקי או על כל רב.

אלכס קושניר: אתה רוצה להגיד לי שהרב קנייבסקי צודק?

ינון אזולאי: - - - של גדולי ישראל.

ינון אזולאי: זה מה שאני רוצה להגיד לך.

אלכס קושניר: - - -

ינון אזולאי: אלכס קושניר, תודה רבה לך.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: חברת הכנסת קרן ברק.

אוסנת הילה מארק: אם לא היו חרדים במדינת ישראל, מה היו עושים בישראל ביתנו?

אוסנת הילה מארק: מה היו עושים?

אלכס קושניר: אני מדבר איתך על הרב קנייבסקי, שהחליט שיש לו מדינה משלו, ומתנהג כמדינה בתוך מדינה.

ינון אזולאי: אלכס קושניר, מי שמקיים מדינה בתוך מדינה בינתיים זה אתם.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: קודם כול, אני רוצה להצטרף לברכות לשר.

קרן ברק: בל נשכח שאת התוכניות האלה הוא הגיש בימים הכי לא פשוטים, אחרי הפיזור וברוב גדול אחרי עבודה מאומצת, ואני שמחה מאוד שזה קרה.

קרן ברק: כל הכבוד לשר, וגם כל הכבוד לכל מי שנרתם מיתר המפלגות, כולל אלה שלא היו חייבים והבינו שזה הזמן, למרות המחלוקות, לא לפגוע בציבור, ולהעביר את הכסף הזה כמו שצריך.

קרן ברק: אחרי שאמרתי את כל זה, אני כן מבקשת שנתייחס אל הוועדה הזאת כאל גוף שרוצה לסייע ולטייב את המנגנון.

קרן ברק: בסך הכול, אנחנו רואים עין בעין, אבל תמיד צריך לעשות fine tuning ולהאיר את הזרקור על פינות שאולי שמו לב אליהן בתוכנית הגדולה, בגלל קוצר הזמן.

קרן ברק: אני מציעה שכל הדיון הזה יהיה כזה, שבו אנחנו באים כדי לסייע ולא כדי להפריע.

קרן ברק: אני אחזור על חלק מהדברים שנאמרו, גם בגלל שקצת איחרתי וגם בגלל שאלה דברים חשובים.

קרן ברק: מתחילת משבר הקורונה, חברינו באגף התקציבים – תסתכלו עליי, הדבר היחיד שבגללו אני מתקשרת אליכם וביקשתי זה את הסיוע לעסקים שנפתחו בינואר-פברואר 2020.

קרן ברק: אני חוזרת על זה שוב.

קרן ברק: מתווה המענקים לעסקים שנפתחו בחודשים ינואר-פברואר 2020, הוא 2,000 שקל לחודש.

קרן ברק: זה מצחיק.

קרן ברק: אני אחזור בקצרה כי אני אומרת את זה בכל פעם שוב ושוב.

קרן ברק: אדם פתח עסק בינואר או בפברואר, ושם בו את כל חסכונותיו.

קרן ברק: העסק נסגר בחודש מרס, והוא לא יכול היה לנחש או לנבא שבמרס תקרה מגפה עולמית.

קרן ברק: חודשיים קודם לכן הוא שם בעסק את כל כספו.

קרן ברק: מתווה הפיצויים שלו צריך להיות בדיוק כמו זה שפתח בדצמבר 2019.

קרן ברק: אין הבדל.

קרן ברק: היום אנחנו כבר בשנת מס חדשה, אז גם אי-אפשר להגיד שאי-אפשר לחשב את זה.

קרן ברק: לכן, צריך לסייע להם.

קרן ברק: הם בדיוק אותו הדבר כמו אלה שפתחו חודש לפניהם, בדצמבר 2019.

קרן ברק: לכן, אני מבקשת לתת את הדעת על העסקים החדשים האלה.

קרן ברק: בנוסף לכך, כמו שאמרה פה חברתי, חברת הכנסת מארק, יש שני ענפים: חדרי הכושר ואולמות האירועים.

קרן ברק: אלה שני ענפים שיש בהם הרבה מן המשותף.

קרן ברק: חשבתי לאורך כל הדרך שחדרי הכושר הם חלק מהתרופה ולא חלק מהבעיה.

קרן ברק: אני חושבת שהם צריכים להישאר פתוחים כל הזמן.

ינון אזולאי: כרגע, כשהם לא פתוחים, צריך לעזור להם.

קרן ברק: אבא שלי, זה הדבר היחיד שהוא יוצא אליו מהבית.

קרן ברק: כבר שנה הוא לא יוצא מהבית, וככה גם נראה מצבו הבריאותי.

קרן ברק: זה ברמת בריאות ולא ברמה של הטבה לעסקים.

קרן ברק: זה בריאות הציבור בדיוק כמו קופת חולים.

קרן ברק: אולמות אירועים – אנחנו לא רואים אותם יוצאים מהבעיה.

קרן ברק: גם כשנפתח, כנראה הם יישארו סגורים.

ינון אזולאי: הם יצטרכו להביא מזומן, ונראה מאיפה הם יביאו את זה.

ינון אזולאי: אין להם.

קרן ברק: בדיוק.

קרן ברק: צריך להתייחס אליהם אחרת.

ינון אזולאי: כמו חדרי כושר.

קרן ברק: ביקשתי לעשות דיון על חדרי כושר ועל אולמות אירועים כמתווה שונה לחלוטין.

קרן ברק: חדרי הכושר ייפתחו, אבל אני לא רואה מתי אולמות אירועים ייפתחו.

ינון אזולאי: מה גם שההשקעה שם יותר גדולה.

ינון אזולאי: אני מכיר אולם שנפתח ובעל האולם השקיע שם 8-7 מיליון, וזה סכום קטן לעומת אולמות אחרים.

ינון אזולאי: הוא משלם בכל חודש.

קרן ברק: זה עסק מטורף.

קרן ברק: אלה כספים גדולים שמושקעים, ואנחנו צריכים להתייחס אליהם כחבילה נפרדת.

קרן ברק: בדיוק כמו שהתייחסנו למלונאות.

קרן ברק: לבתי המלון שמנו קופה נפרדת וגם פה צריך לתת להם, לדעתי.

קרן ברק: לגבי הארנונה.

קרן ברק: חזרנו ואמרנו שהארנונה היא נגזרת של מי שקיבל מענק.

קרן ברק: מי שלא קיבל מענק, לא יקבל פטור מארנונה.

קרן ברק: כל יום אנחנו מגדילים את העוול של אלה שמשלמים ארנונה.

ינון אזולאי: העלינו את זה בהתחלה.

קרן ברק: עסקים שנפתחו ב-2020, אין להם פטור מארנונה כי הם לא היו פתוחים לפני כן, אבל העסקים שלהם עומדים סגורים כמו פיל לבן, והם משלמים ארנונה על משהו שהוא סגור מראש.

קרן ברק: עוד דבר לגבי ארנונה.

קרן ברק: כבוד השר, עסקים מעל 400 מיליון שקל, אני חושבת שהייתה שם טעות כי ניתן פטור מארנונה.

קרן ברק: רצינו להשוות אותם לעסקים יותר קטנים, אבל הפטור מארנונה ניתן על ירידה במחזורים בנובמבר-דצמבר, כשהסגר בעצם היה בספטמבר-אוקטובר.

קרן ברק: שווה לשנות את התאריכים, כי הם היו סגורים בספטמבר-אוקטובר, ובדצמבר חלקם היו פתוחים.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: לגבי ארנונה, דבר שנחשפתי אליו רק אתמול.

ינון אזולאי: אולמות משלמים ארנונה יותר גבוהה מאשר מלונות, שגם להם יש אולם אירועים וחדרי אוכל.

ינון אזולאי: זה לא קשור לקורונה.

אסף וסרצוג: זה בגלל הסיווג שלהם.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: צריך לשקול אם הסיווג שלהם נכון או לא נכון, אבל זה לא נושא לדיון שלנו עכשיו.

ינון אזולאי: זה דבר שהוא באמת לא נורמלי.

ינון אזולאי: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: אני בעיקר רוצה להבין מהשר ומהאוצר – התחזית לגבי סגירת עסקים בשנת 2021 היא דרמטית, בסדר גודל יותר מאשר בשנים רגילות.

ניר ברקת: גם המוטיבציה לפתוח עסקים חדשים ירדה באופן ניכר, כי אנשים רואים שלפתוח היום עסק זה לא הדבר הכי כדאי.

ניר ברקת: אנחנו צריכים לעודד יזמות, והשאלה היא האם יש לאוצר תחזיות.

ניר ברקת: שמעתי תחזיות לא של האוצר, שמדברות על היקפים מאוד מאוד גדולים של סגירת עסקים, ואי-פתיחה של עסקים חדשים.

ניר ברקת: בקונטקסט הזה, השאלה שלי, אחרי שנשמע את התחזיות של האוצר, מה ניתן עד היום ומה המנה שאנחנו נותנים עכשיו באחוזים?

ניר ברקת: כמובן, אני בעד המנה הזאת, ואני בעד כל מנה שנותנים לעסקים.

ניר ברקת: עד כמה זה מהווה פתרון לאתגר הגדול שיש לאנשי עסקים?

ניר ברקת: אם אני מבין נכון, שמעתי שההיקפים של הסיוע כאן הוא בין 2 ל-3 מיליארד שקל, והשאלה היא האם זה יזיז את המחט.

ניר ברקת: אני בעד, אבל השאלה היא האם זה יזיז את המחט ברמה הכי אסטרטגית, לעזור לשנות את המגמה של סגירת עסקים או פתיחת עסקים.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני יושב-הראש, אני מצטרף לדברים שנאמרו.

שלמה קרעי: דיברנו לאורך כל הדרך על אותם עסקים חדשים שנפתחו בשנת 2020.

שלמה קרעי: הם גם משלמים לביטוח לאומי, למרות שהם בסגר, כי הממשלה סוגרת אותם, כי המדינה החליטה לסגור, ובצדק, בגלל הבעיות של הקורונה.

שלמה קרעי: הם גם משלמים לביטוח לאומי, גם לא זכאים לשום מענק והם גם צריכים לשלם ארנונה על המקומות של אותם עסקים.

שלמה קרעי: אם אנחנו רוצים להניע את גלגלי הכלכלה ולתת לצעירים ולמי שרוצה להתחיל להזיז פה דברים, ולשקם את הכלכלה, איזשהו עתיד ואיזשהו בסיס להסתמכות שהמדינה לא תפקיר אותו, למצער אנחנו צריכים לא לגבות מהם תשלומים כאשר הם עומדים סגורים.

ישראל כץ: שלמה, לא שמעתי את סוף הדברים, אם אתה יכול לחזור עליהם.

שלמה קרעי: דיברתי על עסקים חדשים שמשלמים לביטוח לאומי, ש לא מקבלים פטור מארנונה, בגלל שיש איזושהי תלות בקריטריונים.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים להניע את הכלכלה – זאת הרי המטרה, חוץ מאשר פיצוי – כך שבעוד חודשיים, בעזרת ה', כשנצא מכל הסגר הזה אחרי שכולם יהיו מחוסנים, לאנשים תהיה הסתמכות, יהיה איזשהו בסיס.

שלמה קרעי: כשאנחנו לא נותנים להם אפשרות להסתמך על המדינה, שאומרת להם: תפתחו, תניעו את הכלכלה, תפתחו עסקים, לא רק שלא מפצים אותם אלא גם גובים מהם תשלומים, זה דבר שלא מתקבל.

שלמה קרעי: אני מקווה ומאמין – שוחחתי גם עם אנשי אגף התקציבים לפני הישיבה הזאת – שיש איזשהו כיוון.

שלמה קרעי: אני מקווה שנמצא את הפתרון.

שלמה קרעי: תודה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: אחמד, במשפט קצר, בבקשה.

אחמד טיבי: כשדיברתי על הפשיעה והרצח של סלימאן מסארווה, לא רציתי לערב נושאים נוספים.

אחמד טיבי: זאת הפעם השישית או השביעית שאני וחבריי מעלים את נושא הסטודנטים והמצוקות שלהם – גם שכר לימוד, גם שכר דירה ומעונות.

אחמד טיבי: ביוני הוביל שר האוצר מענק של 100 מיליון שקל.

ישראל כץ: הוספנו 800 מיליון.

אחמד טיבי: אנחנו נשמח לשמוע הערות ותשובות מהשר.

אחמד טיבי: יש 350,000 סטודנטים, וחלקם הגדול לא מצליח להתקיים גם בגלל שכר הלימוד, גם בגלל דמי השכירות והמעונות.

אחמד טיבי: חלקם הגדול עבד ואיבד את הפרנסה.

אחמד טיבי: תמכנו במליאה בכל מה שאתה ואתם הבאתם, וגם כאן בוועדת הכספים תמכנו בכל הצעה שקשורה במענקים ובסיוע לסטודנטים.

אחמד טיבי: זאת אוכלוסייה שחייבים חייבים לעזור לה עוד יותר ממה שהיה בעבר.

אחמד טיבי: נשמח אם כבוד שר האוצר יפרט מה היו התמיכות בסטודנטים בשני הנושאים האלה.

ינון אזולאי: כבוד השר, במשך הדיון אני אעלה את שאר הנושאים שאני חושב שצריך להעלות.

ינון אזולאי: אני לא בטוח שזה חונה אצלך, אבל 100 מיליון שקל לעמותות של המגזר השלישי, שדיברנו עליהם, עברו את הערות הציבור והעמותות עדיין לא התחילו לקבל את זה.

ינון אזולאי: חשבנו שבדצמבר 2020 כבר נסיים עם החלוקה של זה, ולצערי זה עדיין לא התקיים.

ינון אזולאי: תמיר, דיברנו על זה כמה פעמים, ואני אשמח שתיתן לזה התייחסות, ברשות השר, כמובן.

ישראל כץ: קודם כול, שלום ובוקר טוב לכולם, האמת היא שהדיונים האלה מאוד מרשימים.

ישראל כץ: אני חייב לומר.

ישראל כץ: אנחנו יושבים, בודקים, נפגשים ומתחילת תוכניות הסיוע שבתקופתי, פגשתי המון נציגי מחאה.

ישראל כץ: תיקנו המון קריטריונים כדי להתאים את התוכנית למצב שהיא נגישה ויכולים לקבל את הכסף.

ישראל כץ: שינינו הרבה מאוד דברים, ועובדה שדברים קורים.

ישראל כץ: ההוכחה הכי גדולה היא שהרחובות ריקים.

ישראל כץ: אין הוכחה יותר גדולה במצב כזה של המשבר הכי חמור ב-100 השנים האחרונות, ודאי מאז קום מדינת ישראל.

ישראל כץ: המשבר הרפואי-כלכלי הכי חמור.

ישראל כץ: אם במסגרת הזאת אנחנו מצליחים להוביל למצב של מתן סיוע נרחב ומותאם – גם ההערות שהושמעו כאן – בהחלט נראה מה אנחנו יכולים להטמיע מתוך הדברים האלה.

ישראל כץ: מדינת ישראל כמדינה, זה לא מובן מאליו שחברות דירוג האשראי הגדולות ביותר, ברוך ה', עד עכשיו לא רק שהן לא הורידו את דירוג האשראי, הן השאירו אותו במקום גבוה עם תחזיות יציבות.

ישראל כץ: הן גם בוחנות היטב את הסיוע, ומברכות עליו, כולל למובטלים, כולל לעצמאים, כולל לבעלי העסקים.

ישראל כץ: הן גם בודקות האם אנחנו שומרים על הקיר המפריד בין מסגרות תקציב – למרות שלא עבר תקציב רשמי – לבין סיוע הקורונה.

ישראל כץ: והתשובה היא כן.

ישראל כץ: כשהיינו צריכים לעזור לעוטף עזה, למשל, עשינו פלט בממשלה.

ישראל כץ: גם עכשיו.

ישראל כץ: גם על ביטול היטלים לעובדים הזרים בחקלאות, גם עשינו אתמול פלט בממשלה.

ישראל כץ: אנחנו מאוד מקפידים על שמירת המסגרת התקציבית.

ישראל כץ: הודות לסיוע שלכם הצלחנו להעביר במאמץ אדיר חוק שחייב רוב של 61.

ישראל כץ: זה חוק יסוד, שבתוכו היה תקציב המשכי לשנת 2021, בהיקף של 420 מיליארד שקלים, לאחר הדיון כאן בוועדה, מתוך 426 מיליארד שקלים.

ישראל כץ: המשרדים יוכלו לעבוד והנושאים המרכזיים יוכלו להיות מטופלים במגבלות מסוימות.

ישראל כץ: הצלחנו גם ב-411 מיליארד וגם ב-420 מיליארד ב-2021, ולכן העסק יכול לעבוד.

ישראל כץ: העברנו 52.5 מיליארד תקציבי קורונה לשנה הזאת.

ישראל כץ: לכן, המובטלים, העצמאים והעסקים יכולים לקבל את הסיוע.

ישראל כץ: לפני מספר שבועות היה ברור לי שלפני שנראה את האור המלא, נעבור עוד קושי בדרך, ונתכנס לסגר.

ישראל כץ: במרוץ שבין החיסונים לבין הסגרים, זאת הישורת האחרונה, אני מקווה.

ישראל כץ: על סמך הנתונים, אני מאוד מקווה, ולכן כרגע צריך לסייע לעסקים הקטנים, הבינוניים והגדולים, לעצמאים.

ישראל כץ: כמובן, נמשיך לסייע למובטלים.

ישראל כץ: אני שומע את כל ההתקפות על המובטלים – על 600,000 מובטלים, ועכשיו בסגר המספרים גדלים – כאילו הם לא רוצים לעבוד.

ישראל כץ: זה ממש מקומם אותי.

ישראל כץ: פשוט מקומם אותי.

ישראל כץ: מי אלה המובטלים?

ישראל כץ: זה אתם, זה אנחנו.

ישראל כץ: אלה אנשים שפשוט לא מאפשרים להם לעבוד עקב התנאים שנוצרים.

ישראל כץ: זה הולך ומשתנה.

ישראל כץ: כאשר פותחים את הסגרים, מאות אלפים חוזרים לעבודה.

ישראל כץ: כדאי שתדעו את זה.

ישראל כץ: סתם מוציאים את דיבתם רעה.

ישראל כץ: נכון, יש אחוזים מאוד מצומצמים שבתקופה מסוימת לא חזרו.

ישראל כץ: אנחנו עושים תמריצים ואנחנו נעדכן את תוכנית התמריצים בימים הקרובים.

ישראל כץ: לתת תמריץ למובטלים לזמן ארוך לחזור לעבודה, כולל אצל אותו המעסיק.

ישראל כץ: אנחנו עושים תוכניות הכשרה.

ישראל כץ: אנחנו עושים באופן אמיתי, לא מדברים.

ישראל כץ: להגיד – 600,000, 700,000?

ישראל כץ: בימים האחרונים שמעתי מישהו אומר: לא חוזרים מייד?

ישראל כץ: להפסיק לשלם להם.

ישראל כץ: מה הדיבור הזה?

ישראל כץ: איפה הערבות ההדדית?

ישראל כץ: איפה האחריות?

ישראל כץ: איפה ידיעת הנתונים כמה יוצאים וכמה חוזרים?

ישראל כץ: אנשים רוצים לעבוד.

ישראל כץ: בסגר הזה אנחנו מקווים ליישר את עקומת התחלואה, ולאפשר למשק להיפתח.

ישראל כץ: זה המרפא הכי נכון, והמשק הישראלי הוכיח יכולות, עוצמה ויכולת חזרה ברגע שהוא נפתח.

ישראל כץ: לכן ישבתי ושקלתי.

ישראל כץ: אני הבאתי את תרחיש הייחוס, שעד סוף חודש יוני – זה היה שנה קדימה – מדינת ישראל תתחייב לתת למי שיעמוד בקריטריונים לאבטלה, למי שיש לו עסק עצמאי, שיזדקק וירד ברמות מסוימות.

ישראל כץ: הפחתנו את הרמות תוך כדי הימשכות המשבר ל-25%, וגם היום נעשה את זה.

ישראל כץ: ניתן לו סיוע.

ישראל כץ: זה היה תרחיש ייחוס, ובינתיים אני חייב לשבח שוב את פעילות ראש הממשלה, שר הבריאות ומערכת הבריאות.

ישראל כץ: אנחנו אלה שחותמים על השיקים, ואנחנו עושים את זה בכבוד ובגאווה.

ישראל כץ: אומרים שהחיסון יותר יקר – אז מה?

ישראל כץ: משווים את זה בכלל להיקפי הסיוע שהחיסון הזה חוסך?

ישראל כץ: להצלת חיים ופתיחת המשק יותר מוקדם?

ישראל כץ: מאחר והחיסונים התחילו להגיע לישראל בשורה הראשונה ביחס לעולם, בחנתי את תרחיש הייחוס, ואמרתי שהסבירות היא שעד חודש מאי, המשק כבר יהיה פתוח.

ישראל כץ: לכן, למה להשאיר דבר תיאורטי, שכנראה לא היינו משתמשים בו?

ישראל כץ: אחרי ניתוח של כלכלני אגף התקציבים וכל הגורמים במשרד האוצר, גיבשנו ביחד סכום, שאפשר לקחת ולהעביר לסיוע עכשיו לאותם עסקים.

ישראל כץ: לא היינו צריכים לבוא אליכם ולפתוח עוד קופסת קורונה, לא להגדיל את הגירעון.

ישראל כץ: לקחנו מתוך דבר.

ישראל כץ: אם יצטרכו סיוע בעתיד – אמרתי את זה למובטלים ואני אומר את זה לעצמאים – מדינת ישראל תבוא ותפתח עוד משאבים כדי לסייע להם.

ישראל כץ: אנחנו לא נפקיר אף אחד.

ישראל כץ: אנחנו מקווים שלא נגיע לזה.

ישראל כץ: אנחנו מעריכים שלא נגיע לזה.

ינון אזולאי: אתה מדבר על ה-50% שלקחתם ממאי-יוני?

ישראל כץ: לא.

ישראל כץ: 50% מאי-יוני זה טכניקה.

ישראל כץ: זה בעצם חודש יוני.

ישראל כץ: אבל מאחר ורשות המסים יודעת לשלם דו-חודשי, אמרנו שחצי מדו-חודשי זה יוני.

ינון אזולאי: לא יהיה מצב שיגיעו לשם ויגידו לבעל עסק: אתה צריך להתחיל להחזיר לנו.

מיקי לוי: זה יכול להיות.

ישראל כץ: אם נגיע לשם, ויהיו עסקים שלפי הקריטריונים עדיין יצטרכו לקבל, הם יקבלו, ואז נביא את ההתאמה.

ינון אזולאי: אם אתה נותן עכשיו כסף לעסק, במאי יגידו לו שהוא צריך להחזיר?

ישראל כץ: אנחנו מעריכים בצורה ברורה, שאנחנו נמצא מהמשבר.

ישראל כץ: אני מאמין שכבר בפברואר יתחילו להיפתח מחדש עסקים, ואני מקווה שמהר מאוד המשק יחזור לפעילות מלאה.

ישראל כץ: אני מוסמך בחוק הזה בינואר-פברואר אוטומטית, ואחרי זה להאריך את ה-25% למתן הסיוע והארנונה.

ישראל כץ: מדוע?

ישראל כץ: יש כאלה שתוך כדי פעילות ירדו ב-25%, והם יקבלו את הסיוע, עד שהם בעצמם יחזרו לפעילות מלאה וכבר לא יידרשו לקבל את הסיוע הזה.

ישראל כץ: שואלים: מה יהיה אחרי זה?

ישראל כץ: אנחנו בונים את הכלים גם להחזרת המשק.

ינון אזולאי: אני שואל שאלה פשוטה.

ינון אזולאי: האם יכול לקרות מצב שעכשיו אדם קיבל, וביוני יגידו לו שהוא צריך להחזיר כסף?

ישראל כץ: ברור שלא.

ישראל כץ: שלא יהיה כאן דיבור שמתקרב אפילו – אתם יודעים, הרי יש כאלה שלא אוהבים שהדברים קורים נכון.

ישראל כץ: יש כאלה, מה לעשות?

ישראל כץ: יש כאלה שתוקפים את החיסונים על המחיר.

ישראל כץ: אלוהים ישמור.

ישראל כץ: הם מייצגים אולי 5% מהציבור, ואני לא מאמין שאפילו 5%.

ישראל כץ: זה חוצה מפלגות ולא קשור.

ישראל כץ: יש כאלה שאומרים: הוא לא נותן, הוא לוקח מהם.

ישראל כץ: לא לקחנו כלום מאף אחד.

ישראל כץ: אף אחד לא נדרש להחזיר.

ישראל כץ: כל מה שהם מקבלים זה מענק, ואף אחד לא נדרש להחזיר כלום.

ישראל כץ: אני קבעתי תרחיש ייחוס בוקר אחד – זה היה בין יוני ליולי – שהקורונה חוזרת, היא לא נגמרת.

ישראל כץ: נתנו מענקי תעסוקה ומאות אלפים חזרו, אבל פתאום אמרנו שהקורונה חוזרת.

ישראל כץ: יש עסקים שלא יוכלו להיפתח עד סוף המשבר; יש עסקים שייפגעו, שייסגרו וייפתחו, לכן ניתן רשת ביטחון לשנה.

ישראל כץ: על סמך מה?

ישראל כץ: על סמך ההערכה מתי החיסון יהיה אפקטיבי ויאפשר למשק לפעול.

ישראל כץ: אני מקווה שבפברואר-מרס העסקים ייפתחו, נגמור את הסגר הזה, החיסון יהיה בהיקפים כאלה, שגם העסקים שסגורים היום, כמו אולמות תיאטרון, הופעות, מכוני כושר, פאבים וכולי ייפתחו.

ישראל כץ: אני לא מדבר על אולמות אירועים.

ישראל כץ: זה תרחיש ייחוס, וכל מי שיהיה זכאי לסיוע בחודש יוני, יקבל סיוע.

ישראל כץ: אם יצטרכו לפתוח קופסת קורונה, יפתחו קופסת קורונה.

ישראל כץ: אני רוצה לומר, שגם בדיון הזה וגם בדיון הקודם, יש בידול בין התחרות הפוליטית והבחירות, לבין ההחלטות.

ישראל כץ: עובדה שבפעם שעברה זה היה פה-אחד, ואני מאמין שגם היום אפשר להתכנס להחלטות פה-אחד.

ישראל כץ: באתי לכאן יחד עם הצוות לשמוע הערות, להפנים ולעשות את מה שניתן.

אופיר כץ: כמו תמיד.

ישראל כץ: כמו תמיד.

ישראל כץ: אני חושב שזה הדדי.

ישראל כץ: לא לוקחים כלום, וכל אחד מה שהוא מקבל, זה שלו.

ישראל כץ: הוא מקבל את זה עכשיו מתוך תקווה, שתוך חודש הוא יחזור לפעילות מלאה ולא יידרש לאותו סיוע.

ינון אזולאי: השר, קודם נשמט עניין האולמות.

ינון אזולאי: אני חייב להגיד שגם האולמות שיחזרו במאי-יוני - - -

ישראל כץ: אני אגיד לכם משהו על האולמות.

ישראל כץ: התקיים דיון ממושך על האולמות, וכמו שאתה יודע, גם אני הולך להרבה אירועים.

ישראל כץ: כשפתחנו את האולמות שקלנו להכניס סעיף שאומר, שאסור לאנשי ציבור ללכת לאירועים, קצת לפטור אותנו מההליכה.

ישראל כץ: אבל בסוף הם נסגרו.

ישראל כץ: התברר שחיברו כמה אולמות, כל אחד של 250, וכולם נוגעים בחתן ובכלה.

ישראל כץ: מה זה חשוב איפה יושבים בהתחלה?

ישראל כץ: גם מבוגרים באים לאירועים, וזה יצר שרשרת הדבקה קטלנית, יוצאת דופן.

ישראל כץ: הם הודו בזה בעצמם.

ישראל כץ: לגבי הסיוע, אין דמיון בין אולמות לחדרי כושר, משום שהסיוע, בחלקו, ניתן במענק הסוציאלי של עד 15,000 שקל לחודשיים.

ישראל כץ: לא נגענו בזה.

ישראל כץ: והוא גם ביוני.

ישראל כץ: המובטלים – מי שעובד שם – גם ביוני.

ישראל כץ: היקף ההוצאות הקבועות באולמות לא דומה לחדרי כושר.

ישראל כץ: חדרי כושר, ואמרתם את זה כאן קודם, מוציאים המון על שכר דירה, שזה לא כלול.

ישראל כץ: לא נכנסנו בין המשכיר לשוכר.

ישראל כץ: יש להם המון ציוד, ולכן המענק שניתן להם ביחס להוצאות הקבועות, מצומצם.

ישראל כץ: האולמות הרגילים, יש להם הרבה הוצאות קבועות, והם מקבלים.

ישראל כץ: בהתחלה נתנו פטור מארנונה לכולם, אבל זה היה לחודש-חודשיים.

ישראל כץ: אנחנו שנה קדימה, ואנחנו נותנים תשלומי החזר ארנונה לכל מי שעומד ברף.

ישראל כץ: תשלום מלא.

ישראל כץ: אמרתם שזה אלפי שקלים – כל האולמות מקבלים את כל הארנונה.

ישראל כץ: העלינו את הרף מ-400,000 ל-500,000 שקל, והרבה מהם מקבלים את זה לחודשיים.

ישראל כץ: אני אומר שוב, שאף אחד לא מתעשר.

קרן ברק: יש כאלה שלא זכאים לפטור.

ישראל כץ: אופיר, דיברנו על זה.

ישראל כץ: יש אולמות בעפולה ויש אולמות בכל המדינה.

ישראל כץ: אתם, כמי שמעורים ומדברים, הם מטופלים בצורה משמעותית מאוד, בצורה משמעותית מאוד.

ישראל כץ: אגב, בתקופה רגילה הם יכולים לעשות קייטרינג.

ישראל כץ: היום הוא יורד ב-25%, והוא יכול לעבוד 75%, ולקבל את כל הארנונה.

ישראל כץ: תבינו את המשמעויות.

ישראל כץ: אנחנו נותנים סיוע, כמו שלא נותנים בכל העולם.

ישראל כץ: אני אומר את זה באופן חד-משמעי.

ישראל כץ: לא נותנים בעולם סיוע כזה.

ישראל כץ: אם אני מותקף על עודף סיוע, אין לי בעיה.

ישראל כץ: למי זה הולך?

ישראל כץ: לאנשים, לעסקים ולכל הגורמים.

ישראל כץ: הארנונה היא לא בדיוק, כי הייתה מספיקה החלטת ממשלה וזה עבר לשר הפנים, ויותקנו תקנות בתיאום כדי לתת.

ישראל כץ: מיקי לוי ישב שם, ושאל מה עם אלה שמעל 200 מיליון ועד 400 מיליון?

ישראל כץ: יש כאלה בתיירות וכולי.

ישראל כץ: אמרנו בדיון, ניתן עד 400 מיליון.

ישראל כץ: מעל 400 מיליון, לא קיבלו.

ישראל כץ: אולי הלוואות.

ישראל כץ: מאחר וזה מתמשך, החלטנו, וזאת פעם ראשונה – שימו לב – לתת להם גם ארנונה.

קרן ברק: פטור.

ישראל כץ: פטור או תשלום.

ישראל כץ: לא פטור, הם מקבלים את הכסף.

ישראל כץ: אגב, בפעם הראשונה הם יקבלו עם התניה של ירידה ב-60% באותן תקופות.

ישראל כץ: תוך כדי דיון בממשלה, שרים שאלו: למה לא אחורה לנובמבר-דצמבר.

ישראל כץ: אלה הדברים שנקבעו באותו רגע, תוך כדי כתיבת התקנות.

ישראל כץ: למה אני אומר את זה?

ישראל כץ: כי אומרים: נותנים לעשירים, נותנים לחזקים.

ישראל כץ: ממש ההפך.

ישראל כץ: רוב העצמאים הם עם מחזור של עד 300,000 שקל בשנה.

ישראל כץ: רוב מוחלט.

אסף וסרצוג: 75% מהם.

ישראל כץ: אני לא יודע.

ישראל כץ: אני אומר 60%, 70%.

ישראל כץ: תבינו על מה אנחנו מדברים.

ישראל כץ: כשהם מקבלים את הסיוע הזה, לפעמים כאלה שהיה להם מחזור מאוד נמוך, אנחנו נותנים להם את זה גם מעבר לקריטריון.

ישראל כץ: אנחנו רוצים לעזור לאנשים האלה להתקיים, לעזור להם לעבור את התקופות.

ישראל כץ: בעלי החנויות וכל אלה שהם מעל 300,000 – מחזור של מיליון וחצי ויותר, מקבלים עד 50,000 שקל מענק, בהתחשב במענקים שהם קיבלו עד 50%.

ישראל כץ: הם מקבלים גם סיוע, פטור מארנונה וכל הדברים.

ישראל כץ: ברור שהמצב קשה ולא קל.

ישראל כץ: הוא קשה ולא קל, ואנחנו נערכים גם להמשך.

ישראל כץ: נשאלו שאלות: מה עושים הלאה?

ישראל כץ: אנחנו כל הזמן עושים הלאה.

ישראל כץ: ראשית, התוכנית מותאמת למי שהפעילות שלו תרד ב-25%, והוא ימשיך לקבל בחודשים האלה.

ישראל כץ: הוחלט על תמריץ חזרה לעבודה, כמו שאמרתי, ואנחנו נגדיל אותו.

ישראל כץ: אני מוכן, על חשבון החל"ת – זה לא עולה לי בסוף – בצורה נכונה ולא בסיסמות, לתת מענק משמעותי למי שחוזר לעבודה.

ישראל כץ: מענק לארבעה חודשים לעובד.

קרן ברק: רעיון מצוין, רעיון מעולה.

ישראל כץ: כבר יש תוכנית ואנחנו עושים את זה.

ישראל כץ: נשדרג אותה, וזה יחייב רק התייעצות עם ועדת העבודה והרווחה.

ישראל כץ: כל השאר אנחנו עושים מול הביטוח הלאומי, משרד האוצר.

ישראל כץ: יש דיונים, יש ויכוחים ומלבנים את הדברים.

ישראל כץ: זה בסדר גמור.

ישראל כץ: אני מוביל קו שאומר, שחייבים לתת תמריץ לחזרה לעבודה בצורה מובהקת גם לאותו פלח, שכבר מובטל מעל 75 ימים או יותר.

ישראל כץ: אני מדגיש שוב, שבניגוד למפיצי דיבת המובטלים, הרוב המוחלט שיוצא לחל"ת עם הסגר, חוזר לעבודה בסיום הסגר.

ישראל כץ: אלה הנתונים, מה לעשות?

ישראל כץ: אנחנו עובדים לפי נתונים.

ישראל כץ: אם על כל משרה יש 10 דורשי עבודה, אפשר לתקוף אותם שהם לא עובדים?

ישראל כץ: זאת אחריות של אנשי ציבור?

ישראל כץ: לא.

ישראל כץ: אני אמשיך עם זה חד-משמעית.

ישראל כץ: אנחנו לא נפקיר אנשים, שהם אנשים שעבדו, אנשים שעובדים.

ישראל כץ: הרי מי מקבל?

ישראל כץ: אחד שעבד.

ישראל כץ: הארכנו את זה, שדרגנו את דמי האבטלה.

ישראל כץ: הממוצע של דמי האבטלה הוא 4,700 שקלים, אז את מי אתם תוקפים, האנשים שתוקפים את האנשים האלה?

ישראל כץ: אלה אנשים שברובם עם שכר לא גבוה כל כך.

ישראל כץ: צריך לעזור להם.

ישראל כץ: מה היה קורה אם הם לא היו מקבלים את התשלום הזה בכל חודש?

ישראל כץ: ממה הם היו חיים?

ישראל כץ: יש כאן מערכת משולבת של סיוע, והסיוע הזה לא על חשבון שום דבר בעתיד.

ישראל כץ: הוא לא דבר שיצטרכו להחזיר, וכדאי שגם אישי ציבור ישקלו את הדברים באמת, מה הם אומרים ואיך הם מציגים את הדברים.

ישראל כץ: הציבור בלחץ, והציבור צריך לדעת שהמנהיגות כולה דואגת לו קודם כול לעבור את המשבר.

ישראל כץ: זאת ההתלכדות הלאומית של המדינה הזאת, וזאת הדרך שאנחנו מביאים.

ישראל כץ: בהערות שהושמעו עבר כחוט השני הנושא של העסקים החדשים.

ישראל כץ: יש כאלה שפתחו בינואר-פברואר ונמצא להם בזמנו פתרון חלקי, ויש כאלה שנפתחו גם אחרי זה.

ישראל כץ: ינון, אתה התחלת וגם הרבה אחרים הזכירו את זה – אני לא רוצה לדלג על מישהו.

ישראל כץ: חייבים למצוא פתרון לעניין הזה.

ישראל כץ: כבר הנחיתי לעבוד על הפתרון, ואני מקווה שנתכנס אליו גם תוך כדי הדיון.

ישראל כץ: הכוונה לארנונה לאותם עסקים.

ישראל כץ: למה?

ישראל כץ: כי המשבר מתמשך.

ישראל כץ: ביוני היה מצב אחד, ובספטמבר מצב אחר.

ישראל כץ: היום, כשאנחנו יודעים שהולכים לעוד סגר משמעותי – אני מקווה שזה יהיה האחרון – ברור שאנחנו נדרשים לתת פתרונות.

ישראל כץ: אנחנו צריכים להתאים את עצמנו כל הזמן.

ישראל כץ: מיקי, העלית את נושא גני החיות.

ישראל כץ: אני מקווה שהחיות לא יפגינו, אבל יש שיח כבר עם רשות הטבע והגנים.

ישראל כץ: אני מקווה שנמצא את הפתרון ונדווח.

ישראל כץ: לגבי אלימות במגזר הערבי.

ישראל כץ: הרי הבאנו תוכנית האצה, שגם אושרה כאן בוועדה, של 8.4 – זה כולל סיוע לאוכלוסיות, ו-5 מיליארד לפרויקטים, מיזמים.

ישראל כץ: חלק מהם עוד לא מומש, ולכן הצעתי שייקחו 100 מיליון שקלים מסעיפים שטרם מומשו, ויעבירו אותם לסעיף שהיה ולא תוקצב בתוכנית – בניית תחנות משטרה חדשות ביישובים הערביים.

ישראל כץ: זה הדבר שהולך להיות, והוא חלק ממכלול.

אחמד טיבי: זה לא הפתרון.

ישראל כץ: הרי כולכם אמרתם שאתם רוצים לראות משטרה, משטרה פועלת, משטרה שבזמן אמת יכולה.

ישראל כץ: זה לא כל הפתרון.

אחמד טיבי: רוצים הכרעה, הכרעה.

אחמד טיבי: אתה חבר בכיר בממשלה.

ישראל כץ: יש תוכנית שמונחת בממשלה, וראש הממשלה מקדם אותה.

ישראל כץ: זה חלק ממנה, אבל זה החלק שניתן למימוש תקציבי מיידי.

ישראל כץ: אנחנו צריכים לעבוד בהתאם לאפשרויות והכללים, וזאת החלטה שיש לה משמעות תקציבית.

ישראל כץ: מיקי, בעבר היותר רחוק גם אתה אמרת שאתם רוצים נוכחות.

אחמד טיבי: אם זה כל מה שיוצא ממקור תקציבי לטיפול בפשיעה, הפשיעה תמשיך, לצערי הרב.

ישראל כץ: אני לא אמרתי שזה כל מה שיוצא.

ישראל כץ: אני מביא דוגמה לדבר אחד שיכולתי אני, ליזום.

ישראל כץ: יש המון דברים אחרים.

אחמד טיבי: זה התפקיד שלך כשר אוצר.

אחמד טיבי: בנתניה הממשלה החליטה בלי תקציב.

ישראל כץ: יש תוכנית כוללת.

ישראל כץ: המשטרה יכולה להחליט בתוך התחומים שלה.

אחמד טיבי: והיא לא מחליטה.

ישראל כץ: המשטרה עושה מאמצים, וזה גם עניין של הדדיות.

ישראל כץ: כמי שנמצא בבית הזה כבר כמה שנים, אני זוכר שכולם תמכו בהגברת האכיפה, אבל כשהיה צריך לעשות אותה בפועל, חלק הסתייגו וברחו, אחמד.

ישראל כץ: גם הנציגים של - - - בפועל כבר לא רצו את השוטרים, אבל רצו להגיד שצריך.

ישראל כץ: זה דורש, ואולי זה כבר התפתח והגיע לבשלות, שהמנהיגות על כל גווניה אומרת לאנשים שצריך אכיפה.

אחמד טיבי: הינה, אנחנו אומרים.

אחמד טיבי: אנחנו זועקים שצריך אכיפה.

ישראל כץ: אני מקווה שכאשר התחנות ייפתחו, תתמכו בהן ובפעילות המשטרה באכיפה.

אחמד טיבי: ישראל, אנחנו דורשים שיהיה איסוף נשק.

ישראל כץ: סלח לי שאני אומר לכם, בזמן אמת לגבות את המשטרה ופעילותה ופעילות האכיפה.

אחמד טיבי: תלוי איזו פעילות.

אחמד טיבי: תלוי איזו פעילות.

אופיר כץ: כשהיה צריך את אישור המועצה, אתם התנגדתם לזה.

אחמד טיבי: פעילות נגד הפשע.

ינון אזולאי: חברים, אופיר כץ, אנחנו בנושא הכלכלי.

ינון אזולאי: השר רצה רק להתייחס לעניין הזה, וזה לא נושא הדיון.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן - - -

ינון אזולאי: תודה, תודה רבה.

ישראל כץ: לגבי הנושא של תמיכות שאושרו – היו שלוש ובוצעו שתיים – לארגונים חברתיים, תנועות נוער ועמותות.

ישראל כץ: כל אחד חייב לבצע את מה שהועבר אליו.

ישראל כץ: האוצר מעביר כסף.

ישראל כץ: עשינו, אישרנו, העברנו, כל שר וכל משרד חייב לבצע את הדברים.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר היה פה נציג המשרד לשירותי דת, ואמר שהוא הגיש את השעות בשבוע שעבר, אחרי שזה עבר פה, בוועדת הכספים, וזה לא אושר לו אצל החשב הכללי.

ישראל כץ: תביא כל דבר כזה, ואני מבטיח לך שהדברים האלה יהיו מטופלים.

ישראל כץ: אין דבר כזה.

ישראל כץ: לגבי הסיוע לחקלאות, אנחנו לא מרפים.

ישראל כץ: ישבנו גם עם משרד החקלאות – אנחנו יושבים עם כל המשרדים – וסיכמנו דברים.

ישראל כץ: גם המשך סיוע לאותם ענפים שצריכים.

ישראל כץ: טיפלנו גם בענף החלב ודברים אחרים.

ישראל כץ: אני חושב שבמסגרת עם משרד החקלאות הגענו למתווה של יכולת סיוע ופעילות.

תמיר כהן: פרחים ותבלינים.

ישראל כץ: פרחים, תבלינים וכרוביים.

ישראל כץ: טיפלנו בפרחים ובתבלינים, ועברנו לכרוביים.

ישראל כץ: צריך לסייע, בהחלט.

ישראל כץ: העלית גם את נושא המסעדות, והתייחסתי אליו.

ישראל כץ: לגבי מכוני כושר, ישבתי איתם.

ישראל כץ: יש להם בעיה ייחודית ואנחנו מנסים לפתור אותה.

ישראל כץ: לסייע כמידת האפשר.

ישראל כץ: אנחנו לא יכולים לשנות כללים בסיסיים כי דבר משליך על דבר.

ישראל כץ: אם אתה אומר מעל כך וכך ימים, מייד נכנסים גורמים אחרים.

ישראל כץ: צריכים לעשות מאמץ ולסייע להם, ואנחנו עובדים על זה.

ישראל כץ: קבעתי איתם עוד פגישה, ואני מקווה לראות שעד אז ייתנו להם פתרונות באופן מעשי.

ישראל כץ: כמו שאמרתי, לגבי השאר, הקריטריונים מאפשרים סיוע.

ישראל כץ: גם לגבי מלאים באופנה, רשות המסים יודעת לתקשר ולדבר על אפשרות סיוע בהיבט הזה בתוך הכללים הקיימים, וזה מה שעושים.

ישראל כץ: זה מעבר למענקים ולדברים שהם יקבלו.

ישראל כץ: בדרך הנכונה לוקחים בחשבון גם את הנושא של המלאים באופנה.

ישראל כץ: לגבי העסקים החדשים, בלי שום ספק זה מחייב פתרון.

ישראל כץ: בגלל התמשכות המשבר הם נקלעו למצוקה, ואנחנו צריכים לנסות לעזור להם.

ינון אזולאי: בנושא העסקים החדשים, יש בעיה גם של בעלי משפחתונים, שפתחו את העסק ולא מקבלים.

ינון אזולאי: גם לזה צריך לתת התייחסות.

אסף וסרצוג: זאת בעיה טיפולית נקודתית ואנחנו נענה עליה.

אסף וסרצוג: בדקנו את זה, ורשות המסים תענה.

ינון אזולאי: בסדר גמור.

ינון אזולאי: אסף, במהלך הדיון אנחנו נעלה את זה ונבקש.

ינון אזולאי: תודה.

ישראל כץ: לגבי המדרגות - - -

ינון אזולאי: הוא יעלה את זה אחר כך בדיון.

ישראל כץ: מספר התשלומים שמישהו קיבל כתנאי, צריך לראות ולפעול כדי שזה לא יהווה מכשול מלאכותי, להימנע מלתת למי שמגיע לו.

אופיר כץ: כמו שיש 3 מ-5, לעשות 2 מ-4.

ישראל כץ: ברור, כי הם לא קיבלו בפעם הראשונה.

ישראל כץ: אלכס קושניר, קודם כול, כל הכבוד שהגעת מאשקלון להצבעה על החוק בשעתו.

ישראל כץ: מילה זו מילה, יפה מאוד.

ישראל כץ: ככה עובדים, לא?

אלכס קושניר: ככה זה אצלנו לפחות.

ינון אזולאי: השר רוצה להתחיל להתייחס לסיכום של החוק?

ינון אזולאי: השר ייתן הסבר על החוק ומהותו, ואחר כך יהיה דיון על החוק עצמו.

ינון אזולאי: אני רוצה להתחיל להתכנס לחוק.

ישראל כץ: לגבי הנושא של סגירות עסקים.

ישראל כץ: ודאי שאנחנו נערכים לסייע ואנחנו נסייע.

ישראל כץ: אנחנו פועלים תוך כדי.

ישראל כץ: אסף, אתה רוצה להגיד איזו הערה בעניין הזה?

ינון אזולאי: השר, לפני שאנחנו נכנסים לזה, נשאלת על ה-100 מיליון של העמותות.

ישראל כץ: אלה נתונים שאנחנו אישרנו והעברנו, נכון?

תמיר כהן: השר, שאני אענה?

ינון אזולאי: תמיר, בבקשה.

תמיר כהן: השר אישר לצאת להערות ציבור, אחרי עבודת מקצוע בתוך האוצר והתייעצות עם חברי הוועדה, כפי שסיכמנו בדיון על רשת הביטחון.

תמיר כהן: פרסמנו להערות הציבור, והיו לציבור כמה הערות טובות.

תמיר כהן: ליבנו אותן ואתמול בערב זה הועבר למשרד המשפטים, למחלקה של חנן.

תמיר כהן: עובדים איתו עכשיו בשיתוף פעולה כדי לתת לנו אישור על ההערות האלה.

תמיר כהן: ברגע שזה יגיע לאוצר, אנחנו נשחרר את זה.

ינון אזולאי: אתם יודעים מה היעד שמשחררים את זה?

תמיר כהן: זה נמצא כרגע במשרד המשפטים.

ינון אזולאי: חנן נמצא, ואני אבקש ממנו שייתן לנו לוח זמנים.

תמיר כהן: צריך להגיד בכנות, שזה הועבר לחנן אתמול בלילה.

תמיר כהן: הוא יעביר הערות בהקדם האפשרי ונוציא את זה.

תמיר כהן: הוא כבר נתן לוועדת התמיכות במשרד, וערוכים לבצע את זה בהקדם האפשרי.

ינון אזולאי: אני רוצה לשמוע את חנן, כי זה נושא שחשוב לכולם.

ינון אזולאי: אני רוצה שהוא ייתן לנו התייחסות לזה.

ינון אזולאי: חנן ארליך, בבקשה.

הילה שי וזאן: למה זה עדיין במשרד המשפטים?

ינון אזולאי: בגלל שאחרי הערות הציבור זה הועבר למשרד המשפטים.

ינון אזולאי: חנן יגיד לנו מה אמרו ב-30 שניות.

הילה שי וזאן: זה נשאר כבר הרבה מאוד זמן.

ינון אזולאי: בואו נשמע ממנו את לוח הזמנים.

אחמד טיבי: אני רוצה לשמוע לגבי הסטודנטים.

ישראל כץ: לגבי הסטודנטים, הקמנו קרן בסך 100 מיליון שקלים בזמנו, והיא הפכה ל-800 מיליון.

ישראל כץ: אתה רוצה לומר על זה כמה מילים?

ינון אזולאי: אני מבקש לשחרר את חנן.

ינון אזולאי: שיענה על ה-100 מיליון ואז ניכנס לדיון.

אחמד טיבי: לא, שיענה על הסטודנטים.

אסף וסרצוג: מה שהשר אומר, הוא שבתחילת המשבר, למעשה בשנת הלימודים הקודמת, היה סיוע נוסף בסך 100 מיליון שקלים, שהלך ברובו לקרן סיוע וגם למענים נוספים, בתיאום עם אגודת הסטודנטים.

אסף וסרצוג: לפני כחודשיים, אחרי משא ומתן ארוך עם התאחדות הסטודנטים, הגענו איתם למתווה של 800 מיליון שקלים, שנפרס על פני כל השנה הנוכחית.

אסף וסרצוג: מרבית הכסף, למיטב זיכרוני – אל תתפוס אותי במילה, כדי שאני לא אגיד משהו לא נכון.

אסף וסרצוג: אני אברר בדיוק את הסכומים, אם תרצה – סדר גודל של כ-350-300 מיליון שקלים הולכים רק למלגות קרן סיוע.

אסף וסרצוג: זה היה הדבר המרכזי.

אסף וסרצוג: עוד כ-350-300 מיליון שקל הולכים לעולם של תעסוקה, בין אם זה דרך תוכניות אקדמיות שלהם, עידוד תעסוקת צעירים ודברים מהסוג הזה.

אסף וסרצוג: עוד כ-100-50 מיליון שקל, אם אני לא טועה, דרך הפחתה של תשלומי הביטחון שסטודנטים משלמים למוסדות.

אסף וסרצוג: אם תרצה, חבר הכנסת טיבי, נעביר לכם במסודר.

אחמד טיבי: אני אשמח.

ינון אזולאי: נשמח שתעבירו לוועדה.

ינון אזולאי: חנן ארליך, לגבי ה-100 מיליון לעמותות, אני מבין שרק אתמול זה עבר אליכם.

ינון אזולאי: אגב, זה נמצא באוצר שלושה שבועות, מאז שנסגרו ההערות לציבור.

ינון אזולאי: אני חושב שזה נמצא באוצר הרבה זמן, ואני חושב שזה לא היה אמור להיות באוצר כל כך הרבה זמן.

ינון אזולאי: סוף סוף זה הגיע מהאוצר אתמול בלילה למשרד המשפטים, ואני מבקש מחנן, תן לנו את היעד מתי זה יחזור.

ינון אזולאי: חנן, לא שומעים אותך.

ישראל כץ: הוא אומר שהוא יעשה כל מאמץ כדי שזה ייגמר מהר.

ינון אזולאי: חנן, תעביר למנהל הוועדה תוך כמה זמן זה יסתיים.

ינון אזולאי: אני רוצה להיכנס לחוק עצמו.

ינון אזולאי: כבוד השר, האם אתה רוצה לפרוס בפנינו את החוק?

ינון אזולאי: האם יש לך מה עוד להוסיף?

ישראל כץ: לא.

ישראל כץ: תוך כדי הדיון נעיר הערות.

אלכס קושניר: יש סקטור שלא נגעו בו.

אלכס קושניר: מעבר לבעייתיות שקיימת בנושא חדרי הכושר כעסקים שהם עתירי הוצאה קבועה מצד אחד, ומצד שני, הם סגורים כבר הרבה מאוד זמן.

אלכס קושניר: יש להם בעיה בכך שהם מתנהלים על מנויים, כלומר ביום שהם ייפתחו, יש להם חוב שירות שהם צריכים להחזיר ללקוחות שלהם.

אלכס קושניר: ברגע שהם נפתחים, הם נכנסים לתסריט אימה, כי ההוצאות שלהם חוזרות בחזרה, אבל ההכנסות שלהם נמוכות.

אלכס קושניר: חייבים לתת לזה איזשהו פתרון.

אלכס קושניר: דבר נוסף, יש היכלי תרבות.

אלכס קושניר: היכלי התרבות סגורים כבר מספיק זמן, קרוב לשנה.

אלכס קושניר: לעומת תיאטראות וכל מיני גופים יוצרי תרבות, שקיבלו סיוע ממשרד התרבות והספורט, הגופים האלה לא קיבלו כלום.

אלכס קושניר: רבים מהם נמצאים על סף סגירה, והמשמעות של זה היא, שברגע שהתרבות תחזור לחיינו - - -

ישראל כץ: הם מקבלים מענקים.

אלכס קושניר: לא, לא.

אלכס קושניר: הם לא מקבלים.

ישראל כץ: אתה מדבר על הפרטיים?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: היכלי התרבות מוגדרים כמוסדות מארחי תרבות ולא יוצרי תרבות, והם לא מקבלים אפילו שקל אחד.

אלכס קושניר: הם נופלים בין הכיסאות.

אלכס קושניר: אדוני השר, אם אנחנו רוצים שהתרבות תגיע לפריפריה, חשוב מאוד שנתמוך בהם היום, עכשיו.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: חברים, נתחיל בהקראה של החוק ותוך כדי זה תעלו את ההערות שלכם.

ינון אזולאי: את שואלת לגבי המשפחתונים?

ינון אזולאי: העלינו את הנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: לא רק מה שהעלית.

עאידה תומא סלימאן: בזמנו העליתי את זה, וביקשתם שאני אחכה עד הצעת החוק הזאת.

עאידה תומא סלימאן: כבוד השר היה חיובי בעניין הזה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מבקשים שמנהלות המשפחתונים, שלא הצליחו לקבל את המענקים שהגיעו להן, לפטור אותן מהחובה לפתוח תיק.

עאידה תומא סלימאן: ממילא הן לא עצמאיות ואנחנו מבקשים ללכת לפי הדיווחים של המשרדים שמעבירים להם את ההכנסות.

עאידה תומא סלימאן: גם בקבלת המענקים וגם בשיפוי על אובדן הכנסה בגלל הירידה במספר הילדים לאורך זמן.

עאידה תומא סלימאן: משרד העבודה והרווחה יכול לעשות פעולה פשוטה, ולשלוח את הדוחות.

ינון אזולאי: הוא שלח.

ינון אזולאי: אני מודע לזה שהוא שלח את הדוחות.

ינון אזולאי: יש בעיה עם אלה שפתחו משפחתונים ב-2020, והם כמו עסקים שלא מקבלים.

ינון אזולאי: אני לא יודע אם הם מקבלים מענק סוציאלי למשפחתונים, וגם להם מגיע המענק הסוציאלי הזה.

ינון אזולאי: אני לא רואה אותו פה, ואני מקווה שהוא יהיה.

עאידה תומא סלימאן: נאמר לנו שזה חייב להיכלל בהצעת החוק הזו.

ינון אזולאי: אסף אמר שהוא יתייחס לזה.

הילה שי וזאן: אני חייבת להשלים את הדברים שאמרו אלכס וחברות הכנסת, לגבי מכוני הכושר.

ינון אזולאי: דיברנו על זה.

ינון אזולאי: השר אמר שהם יקבלו התייחסות מיוחדת.

הילה שי וזאן: סליחה, עם כל הכבוד, זה לא מקובל.

הילה שי וזאן: אנחנו העלינו את זה בפני גפני כבר לפני כמה שבועות.

הילה שי וזאן: גפני אמר כל הזמן שזה לא פה, וזה יבוא בהצעת החוק לסיוע כלכלי.

הילה שי וזאן: זאת הצעת החוק לסיוע כלכלי, ואנחנו לא יכולים לגלגל אותם יותר מזה.

הילה שי וזאן: חוץ ממה שנאמר גם על ההוצאות הקבועות וגם על הכרטיסיות, רובם לא היו זכאים למענקים הקודמים בגלל שיטות חישוב ודברים אחרים.

הילה שי וזאן: לכן, גם עכשיו, כשזה תנאי בסיס בתוכנית הזאת, הם לא יקבלו.

הילה שי וזאן: שנית, בגלל שהם לא היו זכאים למענקים, הם לא היו זכאים לפטור מארנונה.

הילה שי וזאן: כמו כן, בגלל שאין להם רצף תעסוקתי, רבים מהם לא זכאים גם למענק להחזרת עובדים.

ישראל כץ: את אומרת שמכוני הכושר לא מקבלים פטור מארנונה.

ישראל כץ: ערן, אתה כאן?

ישראל כץ: עד כמה שאני יודע, זה לא נכון.

הילה שי וזאן: מי שלא היה זכאי למענקים, לא זכאי גם לפטור מארנונה.

ערן יעקב: שלום לכולם, כל מי שיש לו ירידה בהתאם לחוק, ויש לו הוצאות קבועות, זכאי לארנונה.

הילה שי וזאן: לא משנה אם הוא היה זכאי למענקים בפעימות הראשונות?

ערן יעקב: לא, זה החוק.

ערן יעקב: לגבי חדרי כושר, אכן יש בעיה שבתחילת הדרך, בגלל שהם עובדים כך שהם מתבססים על מנויים, הרבה פעמים לא היה נראה שיש להם ירידה במחזור, למרות שהייתה להם הפסקת פעילות כתוצאה מכך שהם קיבלו עדיין תזרים בגין אותם מנויים.

ערן יעקב: זאת הבעיה שנוצרה בחדרי הכושר, ולבעיה הזאת אנחנו ניתן פתרון באמצעות החוק הקיים.

הילה שי וזאן: זאת לא רק הבעיה הזאת.

הילה שי וזאן: יש גם בעיה של ההוצאות הקבועות, שהן הרבה יותר גבוהות.

הילה שי וזאן: לא נתתם לזה מענה.

ערן יעקב: בחוק הזה גם לא יהיה מענה.

ינון אזולאי: הנושא הזה עלה מספר פעמים בוועדה, והייתה התחייבות לפתור את זה עכשיו בחוק הזה.

ינון אזולאי: מאוד חשוב שתדעו את העובדות.

ינון אזולאי: היו פה נציגים ממכוני הכושר, דיברו, התפרצו ובכו.

ינון אזולאי: היה עניין לפתור את זה עכשיו.

הילה שי וזאן: זה עלה בהסתייגויות, אני העברתי את זה בהסתייגויות כבר לפני כן.

הילה שי וזאן: הייתה התחייבות של יושב-ראש הוועדה, שאנחנו נטפל בזה בהצעת החוק הנוכחית.

ינון אזולאי: לפני שאתה עונה, נמצאת פה איתנו מי שמייצגת את חדרי הכושר.

ינון אזולאי: אני רוצה שתשמעו אותה לשתי דקות.

ישראל כץ: ינון, תן לי לתקן.

ינון אזולאי: אין בעיה, אבל שגם היא תשמע ותדע מה תיקנתם.

ישראל כץ: הבעיה של חדרי הכושר היא, שדווקא ההוצאות הקבועות שלהם במובן ההגדרתי, הן נמוכות ביחס לגובה שכר הדירה, או ביחס לציוד שהם רכשו.

ישראל כץ: אם היו להם הוצאות קבועות גבוהות, הם היו מקבלים את המענק והוא היה מכסה על ההוצאות.

ישראל כץ: זה הדבר.

אלכס קושניר: אדוני השר, בנוסחת החישוב יש לך את המחזור.

הילה שי וזאן: זה לא נכון, זה לא מתאים למודל שלהם.

ישראל כץ: אנחנו לא נפרוץ את הגדרת ההוצאות הקבועות.

הילה שי וזאן: חבל מאוד.

הילה שי וזאן: נגיש את זה בהסתייגויות.

הילה שי וזאן: הייתה התחייבות שזה ייפתר בהצעת החוק הנוכחית, ואתם גם יודעים שיש בעיה.

אסף וסרצוג: אם הייתה לנו התחייבות להביא משהו, היינו מביאים.

אסף וסרצוג: לא התחייבנו לתת פתרון ספציפי בחוק.

אסף וסרצוג: השר אמר בצורה ברורה, והוא גם מטפל בזה באופן אישי.

אסף וסרצוג: הייתה ישיבה אצלו ויהיו עוד ישיבות.

אסף וסרצוג: אנחנו בודקים את זה בדיוק איך אנחנו עומדים לסייע ספציפית לחדרי הכושר, בגלל הבעיה הייחודית שיש להם.

אסף וסרצוג: אתה לא יכול לתת בחוק ספציפית ייעודית לחדרי הכושר.

הילה שי וזאן: לא לחדרי הכושר, אלא למי שההוצאות הקבועות שלו הן מעל ל-30%.

אלכס קושניר: אחת הבעיות הגדולות שלהן, היא שבתחילת הדרך לא ראיתם את הירידה במחזורים.

קריאה: זה נכון להרבה עסקים שעובדים - - -

אלכס קושניר: לא, זה לא - - -

ינון אזולאי: רק שנייה.

ינון אזולאי: נמצאת פה מי שמייצגת את חדרי הכושר.

ינון אזולאי: לפחות נביא את הדברים מכלי ראשון, ואחר כך השר יתייחס.

ישראל כץ: אם היינו רוצים להביא עכשיו כל נציג - - - אני מקבל המון פניות.

ישראל כץ: היו פניות מנכים.

ישראל כץ: בכל פנייה מנכה טיפלתי, וגם השנה נעשה את זה.

ישראל כץ: אחרי זה אחרים.

ישראל כץ: לא כל מי שמתאגד, הוא - - - אני מאוד לא הייתי רוצה לקיים דיון על רקע קבוצה אחת שבאה, גם אם יש לה טענות.

ישראל כץ: למכוני הכושר יש הוצאות קבועות, אבל שכר הדירה שלהם קבוע באופן חריג.

ישראל כץ: דבר שני, יש את נושא המנויים.

ישראל כץ: הנחיתי את המשרד בלי לשנות את הכללים – אנחנו לא נשנה את נושא ההוצאות הקבועות לגבי אף מגזר ולגבי אף תחום.

ישראל כץ: אתם זוכרים את סיפור האולמות.

ישראל כץ: אני לא רוצה להגיד מה הם אומרים היום, כי זה לא טוב להתבדח בנושאים האלה.

ישראל כץ: הם די שבעי רצון, ברובם הגדול, והמאבק שהם ניהלו לא היה נכון.

ישראל כץ: אני פועל במסגרת הכללים.

ישראל כץ: אנחנו לא יכולים לשנות את הכלל של ההשתתפות בגובה ההוצאות הקבועות.

ישראל כץ: במסגרת הזאת, קיימתי איתם ישיבה, אני מתכוון לקיים איתם עוד ישיבה ובתווך ביקשתי מהמשרד להביא פתרונות מעשיים במסגרת הכללים.

ישראל כץ: אנחנו לא נוכל לפתוח עכשיו את גובה ההשתתפות בהוצאות הקבועות למישהו, כי זה משליך מייד על הכול.

ישראל כץ: הפגישה איתם תהיה בקרוב, ואני אשמח לעדכן אתכם בהמשך.

ישראל כץ: תמיד אפשר גם לבוא לכאן ולדווח על הדברים.

ישראל כץ: אני פונה אליכם, אי-אפשר לשנות את כללי הייצור, כי זה מפרק את כל השיטה שכבר הלכנו איתה, ואנחנו ממש בשלבים מתקדמים.

הילה שי וזאן: - - - גם לעזור למסעדנים, גם לעזור לענף הכושר.

ינון אזולאי: זה לא דיון בנוכחות הנציגה, אבל אני רק מבקש שתדברי.

ינון אזולאי: כשהיית פה, הרב גפני התחייב שזה יעלה.

סטלה ויינשטיין: אני יושבת-ראש פורום חדרי הכושר וארגון הגג של ענף הספורט.

סטלה ויינשטיין: קודם כול, תודה רבה ליושב-ראש על הזכות לייצג פה ענף שלם של חדרי כושר, ספורט ובריכות.

סטלה ויינשטיין: אנחנו סגורים במשך שישה חודשים.

סטלה ויינשטיין: אדוני השר, הצגת טוב מאוד את בעיית ההוצאות הקבועות שלנו, והבעיה הזאת הותירה אותנו בממוצע, במקרה האידאלי שקיבלנו מענקים – ואתם יודעים שבחלק מהתקופה לא קיבלנו מענקים.

סטלה ויינשטיין: גם בפעימות במרס-אפריל וגם בפעימות במאי-יוני, לאור נושא המנויים, לא קיבלנו מענקים.

סטלה ויינשטיין: גם כשהתחלנו לקבל מענקים, רק מספטמבר, המענק לא מכסה את ההוצאות שלנו.

סטלה ויינשטיין: עם כל הכבוד לשיטה, אנחנו נמצאים במצב שבו אנחנו נכנסים למינוס של 120,000 שקל בממוצע בכל חודש, עבור כל מתחם של כושר.

סטלה ויינשטיין: מדובר על מיליון שקלים על כל מתחם.

סטלה ויינשטיין: הענף שלנו נמצא בחובות כבר היום, ולרשתות שיש להם יותר ממתחם אחד, זה מיליוני שקלים.

סטלה ויינשטיין: עם כל הכבוד לשיטה, השיטה שלכם ממוטטת את הענף שלנו.

סטלה ויינשטיין: בלי תיקון בנושא המענקים, אנחנו לא נשרוד.

סטלה ויינשטיין: אנחנו חייבים תיקון של ההוצאות הקבועות, כי אצלנו ההוצאות הקבועות הן מעל ל-40%.

ינון אזולאי: תודה, הנקודה מובנת.

ינון אזולאי: גם השר אמר שההוצאות הקבועות שלכן יותר גבוהות מכל אחד.

סטלה ויינשטיין: אני חייבת לחדד.

סטלה ויינשטיין: הוא דיבר על כך שזה בתוך הכללים.

סטלה ויינשטיין: אי-אפשר לשנות את זה בתוך הכללים, אלא צריך לשנות את הכללים, כי הכללים לא טובים לאנשים.

ינון אזולאי: סטלה, כיבדנו אותך.

ינון אזולאי: תודה, אנחנו ממשיכים בדיון.

אלכס קושניר: ינון, זה לא רק חדרי הכושר.

אלכס קושניר: גם סטודיו לפילאטיס, גם קרוספיט וכל התחום שנקרא בריאות וכושר, מתרסק.

אלכס קושניר: זה גם בגלל שיטת המחזור וגם בגלל הפער בהוצאות הקבועות.

אלכס קושניר: חייבים לטפל בזה, אדוני השר.

אלכס קושניר: חייבים.

ינון אזולאי: השר אמר בנושא שהוא מודע לבעיה, והם עושים מאמץ גדול לפתור את זה.

ינון אזולאי: יודעים שדמי השכירות שם אסטרונומיות, יודעים שהם נפגעו.

ינון אזולאי: הוא אמר את הדברים הכי ברור שיש, ואמר את זה גם המנכ"ל, שנמצא פה.

ינון אזולאי: כולם מבינים את זה.

ישראל כץ: אמרתי שבמסגרת הכללים אנחנו נפעל לפתור את הבעיה המיוחדת של הענף, לא רק עכשיו אלא גם לקראת פתיחתו ונלווה אותו.

ישראל כץ: אי-אפשר לשנות עכשיו את הכללים, כשכל המערכת עובדת לפיהם, כולל כל האנשים וכל העסקים.

אלכס קושניר: יש לנו כמה חלופות.

ינון אזולאי: הוא אמר:

ינון אזולאי: אני אנסה להביא פתרון ייחודי למכוני הכושר, על מנת שהם לא יצטרכו אפילו להגיע לפה.

הילה שי וזאן: אם אכן הבעיה של ההוצאות הקבועות משותפת לעוד כמה ענפים, ואני מניחה שהם לא רבים, מה הבעיה בפתרון רוחבי?

ינון אזולאי: חברת הכנסת הילה שי וזאן, הדבר מובן.

ינון אזולאי: השר התייחס ואני רוצה להתחיל בהקראה.

הילה שי וזאן: לא, תן לשר לענות.

ינון אזולאי: אני מבקש מהשר להתייחס ואנחנו מתחילים בהקראה.

ישראל כץ: כמי שממונה על כל המערכת, ורוצה לעזור לכל מי שאפשר, אבל גם לוודא שזה יבוצע, מה החוכמה שדברים לא יתבצעו?

ישראל כץ: או על הנייר יהיו רשומים סכומים של עשרות מיליארדים, והם לא יקרו?

ישראל כץ: עובדה, שהבעיה היא כרגע במקומות מאוד בודדים.

ישראל כץ: לא נכנסנו לעולם שבין השוכר למשכיר, בצורה מודעת.

ישראל כץ: לא נכנסנו בשום דרך לעולם שבין השוכר למשכיר.

ישראל כץ: יש כאלה שפתרו, נתנו הנחות לחנויות שלהם ולאחרים.

ישראל כץ: לכן, אנחנו לא יכולים בהיבט הפורמלי להיכנס לתוך העולם הזה, של שכר הדירה.

ישראל כץ: אנחנו מחפשים את זה במקומות אחרים, במקומות שאנחנו יכולים להיות בהם, ולעזור להם עכשיו ובעתיד.

ישראל כץ: הם לא היחידים, במובן זה שיש עוד.

ישראל כץ: אולי הם פחות מאורגנים, כמו החנויות, חנויות הרחוב.

ישראל כץ: אנחנו צריכים לדאוג להם ואנחנו דואגים להם.

ישראל כץ: הבאתי דוגמה עם המלאי, שמוצאים דרך לטפל בו במסגרת הכללים.

ישראל כץ: אנחנו יכולים לקבל הערות, יכולים לנסות להתניע דברים, ובגלל זה מתקיים דיון, אבל אין כאן אפשרות לשנות את הכללים, כי יהיו לזה השלכות רוחביות.

ינון אזולאי: תודה רבה, אני רוצה להתחיל בהקראת החוק.

ינון אזולאי: מי קורא את החוק?

מיקי לוי: אפשר להעלות נושא שלא שייך?

ינון אזולאי: עוד מעט, מיקי.

ינון אזולאי: אנחנו חייבים להתחיל בהקראה.

מיקי לוי: תשמע מה קורה, נכנסו לרשות לניצולי השואה, והשתלטו על המחשבים.

מיקי לוי: איזו מדינה זאת?

ינון אזולאי: יש לי הצעה, אולי נכניס את זה בחוק.

מיקי לוי: אני לא מבין את זה.

מיקי לוי: על גבם של הניצולים עושים פוליטיקה במשרד?

ינון אזולאי: תוך כדי ההחלטה שעברה פה.

ינון אזולאי: המנכ"לית שם עושה מה שהיא רוצה.

מיקי לוי: אני מבקש משר האוצר ומנציב שירות המדינה לעצור את זה.

ישראל כץ: מיקי, אני אדבר בכנות.

ישראל כץ: קודם כול, אני בן להורים ניצולי שואה, זכרם לברכה, וכל העם כאן מאוחד סביב העניין הזה.

ישראל כץ: זה נושא רגיש, וקודם כול צריך לוודא שהם יקבלו את כל הסיוע שנדרש.

ישראל כץ: היה הסכם קואליציוני, שבו נקבע שיעבירו את הרשות ממשרד האוצר למשרד לשוויון חברתי.

ישראל כץ: היו כל מיני תהליכים שליוו את זה, ועוד לא הושלמו.

ישראל כץ: הנושא הזה ייבחן עכשיו, איך הוא ייפתר בצורה הטובה ביותר במכלול הדברים, כולל ההתחייבות.

מיקי לוי: איזו התחייבות?

ישראל כץ: היה הסכם.

ינון אזולאי: אנחנו נמצאים עכשיו בתקופת מעבר, והייתה בקשה שזה לא יקרה.

ינון אזולאי: הייתה החלטה של הוועדה.

ישראל כץ: סגן השר איציק כהן מלווה את הנושא הזה הרבה מאוד שנים, עם כל הלב והנשמה, וכל התבונה.

ישראל כץ: בוודאי היה רצוי שהוא ימשיך ללוות את הנושא, ושיהיה עורף חזק לרשות הזאת.

ישראל כץ: ברור.

ישראל כץ: מנסים לחפש את הדרך איך לעשות את זה.

ינון אזולאי: בינתיים זה יהיה מאוחר מדי.

ינון אזולאי: יסגרו את זה עכשיו, המנכ"לית לא רואה אף אחד והיא ממשיכה לעשות מה שהיא רוצה, תוך רמיסת הוועדה.

מיקי לוי: אין בעיה.

מיקי לוי: המנכ"לית הגיעה לכאן, לוועדת הכספים.

ינון אזולאי: חבל.

ינון אזולאי: הם כבר העבירו היום את המחשבים וזה אל-חזור.

מיקי לוי: אני מקריא לך את מה שכתוב: נכנסו בכוח, ניתקו את המחשוב.

מיקי לוי: מה זה?

מיקי לוי: מה זה?

ישראל כץ: מי עשה את זה?

מיקי לוי: "היום קמנו בבוקר להשתלטות של חברת המחשוב במשרד לשוויון בחשבות בירושלים.

מיקי לוי: הם נכנסו לחדר תקשורת שלנו וחיברו קווים.

מיקי לוי: חשבתי שהסיפור הזה מאחורינו".

מיקי לוי: די עם העניין הזה, עם ניצולי השואה.

מיקי לוי: זה משרד מתפורר, אין בו שום דבר.

מיקי לוי: כחול לבן, תסתכלו בראי.

ישראל כץ: ערן, אני מבקש, לאור ההערה - - -

ערן יעקב: אני מבטיח לבדוק את זה.

ערן יעקב: אנחנו נבדוק את זה, השר.

ישראל כץ: לעשות פעולה של מחשבים ופעולות פיזיות – אנחנו צריכים להחליט בעניינים האלה.

ישראל כץ: תנחה שלא יקרה דבר כזה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: גיא, בבקשה.

גיא גולדמן: החלק הראשון של החוק נועד להאריך תוקפן של הטבות מסוימות, שנתנו בהוצאות קבועות.

גיא גולדמן: נתנו אותם בנובמבר-דצמבר, ונאריך אותן עד ינואר-פברואר ולתקופות נוספות בצו של שר אוצר.

גיא גולדמן: בחלק השני, מדובר באותו מענק פגיעה נמשכת, שנציג בהמשך כשנגיע אליו.

גיא גולדמן: אני אתחיל בהקראה.

גיא גולדמן: "1.

גיא גולדמן: בחוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק העיקרי), בכותרת פרק ו', בסופה יבוא "ומענק סיוע בשל פגיעה ממושכת".

גיא גולדמן: 2.

גיא גולדמן: הוספת סימן א'.

גיא גולדמן: לפני סעיף 7 לחוק העיקרי, יבוא: "סימן א': מענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות".

גיא גולדמן: זה בעצם סימן שמיוחד לפרק הזה, בגלל שאחר כך יבוא סימן חדש למענק פגיעה ממושכת.

גיא גולדמן: 3.

גיא גולדמן: בסעיף 7 לחוק העיקרי, בהגדרת תקופת הזכאות, ברישה, אחרי "בפסקאות (1) עד (3)" יבוא "ובפסקה (5)" ובמקום "בפסקאות (4) עד (7) " יבוא "בפסקאות (4), (6) ו-(7)".

גיא גולדמן: כאן אנחנו מוסיפים את חודשים ינואר ופברואר לתקופות הזכאות, במקום שזה יהיה בצו שר אוצר.

גיא גולדמן: אני כבר אגיד שאני אבקש תיקון בנוסח, כך שגם במענק הסוציאלי נאשר את תקופת הזכאות ינואר-פברואר בחוק, כדי שלא נצטרך להביא צו בעניין הזה.

גיא גולדמן: כל זאת אם אין התנגדות לחברי הוועדה.

גיא גולדמן: כרגע אנחנו מאשרים את תקופת ינואר ופברואר להוצאות קבועות, וזה בנוסח החוק שלפניכם.

גיא גולדמן: נבקש להוסיף להכניס גם את ינואר ופברואר למענק הסוציאלי, במקום להביא צו.

אייל לב ארי: זה תיקון בחוק נוסף, זה תיקון בחוק מענק עבודה.

אייל לב ארי: הרי עשינו את אותו מנגנון של תקופות הזכאות, גם במענק הסוציאלי וגם כאן במענק ההוצאות הקבועות.

אייל לב ארי: הולכים לעשות בעצם תיקון מקביל כדי לחסוך את הבאת הצו לינואר-פברואר לוועדה.

ינון אזולאי: בסדר.

גיא גולדמן: 4.

גיא גולדמן: בסעיף 8(2)(ב) לחוק העיקרי – (א) ברישה, במקום "התקופה האמורה בפסקה (3)", יבוא "התקופות האמורות בפסקאות (3) ו-(5)", ובמקום "התקופה האמורה בפסקה (4)", יבוא "התקופות האמורות בפסקאות (4) ו-(6)"; זאת הוספת חודשים ינואר ופברואר.

גיא גולדמן: אני מזכיר שיש לנו הקלה, כי בחוק המקורי שעבר, תנאי הזכאות היה 40%, ובספטמבר-אוקטובר הורדנו ל-25% את תנאי הזכאות.

גיא גולדמן: זה נמשך גם בנובמבר-דצמבר ואנחנו מציעים להאריך את זה גם לינואר-פברואר.

גיא גולדמן: (ב) במקום פסקת משנה (ב) יבוא: "(ב) לעניין תקופת הזכאות האמורה בפסקה (4) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף 7 – הוא אינו זכאי למענק בעד תקופת הזכאות האמורה בפסקה (3) להגדרה האמורה;" זאת הבהרה להגבלה שרלוונטית רק למענקים הקודמים ולא לאלה.

גיא גולדמן: "(2) בפסקת משנה (2), בכל מקום, במקום "התקופה האמורה בפסקה (4)" יבוא "אחת או יותר מהתקופות האמורות בפסקאות (4), (6) ו(7)", ובמקום "התקופה האמורה בפסקה (5) לאותה הגדרה" יבוא "התקופות האמורות בפסקאות (5) ן-(7) לאותה הגדרה, לפי העניין.

גיא גולדמן: " זאת סמכות שר האוצר בצו להאריך את ההקלה הזאת לתקופות נוספות, מעבר לינואר-פברואר.

אייל לב ארי: בכפוף לכך שיש ירידת מחזורים.

גיא גולדמן: כן, כן.

גיא גולדמן: אנחנו בהוצאות קבועות, ובתנאי הסף בהתחלה במקום 40%, 25%.

מיקי לוי: אני אומר לכם שאין לזה סוף, כי לחצו עליי לבקש 20%.

ינון אזולאי: גיא, בתזכיר שפורסמתם היה 20% לעוסק פטור, ואתם העליתם את זה עכשיו ל-25%?

גיא גולדמן: אנחנו ב-25% כל השנה.

ישראל כץ: ירדנו מ-40%.

מיקי לוי: אני יודע.

מיקי לוי: גם לי יש גבולות.

ינון אזולאי: בתזכיר פרסמתם 20% לעוסק פטור?

גיא גולדמן: אני לא זוכר מה פרסמנו בתזכיר, אבל אני יודע מה אושר בוועדת שרים.

מיקי לוי: גם לי יש אחריות לקופת המדינה.

גיא גולדמן: הורדנו מ-40% ל-25%.

ינון אזולאי: בתזכיר זה היה 20% והעליתם ל-25% לעוסק פטור.

גיא גולדמן: 5.

גיא גולדמן: בסעיף 9 לחוק העיקרי – (1) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), סכומי המענק לתקופה האמורה בפסקה (7) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף 7, יהיו בגובה מחצית מהסכומים המפורטים בסעיף זה"; אסף דיבר קודם לכן על הקיצוץ ב - - -

ישראל כץ: - - - זאת טכניקה להוריד את יוני, כי הם יודעים לשלם דו-חודשי.

גיא גולדמן: (2) בסעיף קטן (ב) – (א) בפסקה (1), במקום "תקופת הזכאות הקובעת" יבוא "תקופת הזכאות האמורה בפסקה (3) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף 7, ולעוסק שהתקיים בו האמור בפסקאות משנה (א) ו-(ב) של סעיף 8(2)(ב)(1) – תקופת הזכאות האמורה בפסקה (4) לאותה הגדרה"; (ב) בפסקה (2), במקום הרישה עד המילים "המפורטות באותו סעיף" יבוא "לעניין תקופת זכאות קובעת, כהגדרתה בסעיף 8(2)(ב)(1), אשר לא התקיים לגביה האמור בפסקה (1)".

גיא גולדמן: זה בא לשמור על מתווה המענק, שהתקיים בחודשים נובמבר-דצמבר, שיחול גם בינואר-פברואר.

גיא גולדמן: ואם השר יאריך בצווים לתקופות נוספות, אז ממילא זה יחול לתקופות הנוספות, שהשר יקבע.

גיא גולדמן: 6.

גיא גולדמן: בסעיף 14 לחוק העיקרי, במקום "לפי פרק זה" יבוא "לפי סימן זה";

ינון אזולאי: לגבי המענק, מה קורה אם אדם חייב?

ינון אזולאי: במה שמגיע לאדם במענקים הרגילים, השוטפים, עשינו שלא יהיה לו עיקול על הכסף הזה.

ינון אזולאי: מה קורה עם המענק החד-פעמי?

גיא גולדמן: אין את זה.

גיא גולדמן: בהוצאות הקבועות עשינו לקטנים, לא לכולם.

ינון אזולאי: עד 300,000.

גיא גולדמן: נכון.

ינון אזולאי: מה קורה הפעם?

גיא גולדמן: התפיסה הייתה שאת הדברים האלה צריך לעשות במענקים הסוציאליים, שהם רשת ביטחון, הבסיס של הבסיס.

גיא גולדמן: פה זה סיוע נוסף, מעבר לרשת הביטחון הבסיסית, ולכן אין את זה.

ינון אזולאי: אני רוצה שזה יהיה.

גיא גולדמן: טוב, זה תלוי בחברי הוועדה.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שאדם יקבל את המענק במצב של כמעט שנה קורונה, ויוכלו לעקל לו את החשבון.

ינון אזולאי: עם כל הכבוד, אני חושב שגם המענק הזה צריך להיות אותו הדבר, עד 300,000.

ינון אזולאי: אני לא בא להתווכח על סכום שהוא מעל 300,000 כי אמר לי ערן, המנכ"ל, שמעל 300,000 זה כבר משהו גדול, ולא הסכמתם.

ינון אזולאי: לפחות להשאיר באותו המקום.

ערן יעקב: בסופו של יום, בעניין העיקולים אנחנו לא מבצעים עיקולים כדי לעשות עיקולים.

ערן יעקב: אנחנו מגלים רגישות בכל התקופה הזאת בצורה מאוד משמעותית.

ינון אזולאי: עד עכשיו לא עשית, אז אתה רוצה לעשות עכשיו על המענק של המסכן הזה?

אייל לב ארי: זה לא רק עיקול שלכם.

אייל לב ארי: זה עיקול כלשהו שיבוא על המענק.

ישראל כץ: ערן, המענקים אמורים להיות פטורים מעיקולים.

שרית פלבר: המענקים הדו-חודשיים פטורים.

ינון אזולאי: גם זה.

ינון אזולאי: אני רוצה שגם זה יהיה מוגן.

ישראל כץ: הוא חייב להיות מוגן, למה לא?

ערן יעקב: הוא צריך להיות מוגן גם מצד שלישי, כדי שלא יגידו שרשות המסים לא יכולה, ואז יבוא הבנק ויגיד שהוא לוקח.

ינון אזולאי: אוקיי, כולם.

ישראל כץ: תדאגו שזה יהיה.

אייל לב ארי: הסעיף אומר עכשיו ש"הזכות למענק ולמקדמה לפי פרק זה, לעוסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 300,000 שקלים חדשים, אינה ניתנת להעברת - - - ולעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מעוסק הזכאי למענק מקדמה" וכולי.

אייל לב ארי: "הוראות סעיף זה יחולו גם על מקדמה ששולמו לחשבון העוסק במשך 90 ימים מיום ששולמו, כאמור".

אייל לב ארי: זה בעצם בצורה גורפת, גם צדדים שלישיים.

גיא גולדמן: כל נושה שיש לו חוב, לא יוכל להיפרע מהחוב הזה מהמענק הזה.

אייל לב ארי: אם אתם רוצים שזה יישאר, סעיף 6 צריך לרדת כי זה נשאר עכשיו "לפי פרק זה", ופרק זה כולל גם את המענקים העיתיים, וגם את המענק החד-פעמי של הפגיעה הממושכת.

ישראל כץ: צריך להגן עליהם.

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: זה בעצם אומר להוריד את סעיף 6 מהצעת החוק.

שרית פלבר: נושה, שהוא לא רשות המסים, יכול להיות גם עסק קטן שזקוק - - -

ינון אזולאי: לקחנו את זה בחשבון בפעם שעברה, ואמרנו, שזה איש את אחיו יעזורו.

ינון אזולאי: זה הדדי.

גיא גולדמן: בסדר, אז זה יורד.

גיא גולדמן: אייל, על הניסוח נדבר אחר כך, אבל במהות, אותו הסדר של עד 300,000 יחול גם על ה - - -

ינון אזולאי: אנחנו לא רוצים לשנות.

ינון אזולאי: היינו רוצים לשנות, אבל אנחנו משאירים את זה אותו הדבר.

אייל לב ארי: אנחנו מורידים את סעיף 6.

גיא גולדמן: 7.

גיא גולדמן: אחרי סעיף 14 לחוק העיקרי יבוא: "סימן ב': מענק סיוע בשל פגיעה ממושכת בעקבות השפעתו הכלכלית של נגיף הקורונה החדש.

גיא גולדמן: 14א.

גיא גולדמן: (א) בסימן זה – "עוסק מורשה" ו"עוסק פטור" – כהגדרתם בחוק מס ערך מוסף; "מענקי השתתפות בהוצאות קבועות" – מענקי סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות לפי החלטת הממשלה מס' 5015 מיום ל' בניסן התש"ף (24 באפריל 2020) וכן מענקים לפי סימן א' לפרק זה, ששולמו בעד התקופות המפורטות בפסקאות (1) עד (4) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף 7; ההגדרה הזאת משמשת אותנו לשתי מטרות, בעיקר להגבלת הזכאות למענק, שנגיע אליה בהמשך, וגם ל-3 מ-5, שאופיר דיבר על כך קודם, וביקש הקלה לעוסקים שמעל 20 מיליון והעסקים החדשים.

גיא גולדמן: כשאנחנו מדברים על מענק הוצאות קבועות, זאת ההגדרה.

גיא גולדמן: אלה כל המענקים של הוצאות קבועות, בין אם הם מכוח החוק ובין אם הם מהחלטת הממשלה הראשונה.

ישראל כץ: מעל 20 מיליון לא קיבלו בכלל בפעם הראשונה, אז אי-אפשר לכלול להם את זה.

ישראל כץ: גם העסקים החדשים לא קיבלו.

גיא גולדמן: אנחנו עוד לא שם, וכשנגיע נדבר על זה.

גיא גולדמן: לדעתי, בודקים עכשיו במשרדים את המשמעות של הבקשה הזאת.

ינון אזולאי: אגב, מה קורה עם עסק שעדיין לא קיבל את המענק שלו על נובמבר-דצמבר?

גיא גולדמן: המענק יינתן בסוף ינואר, וממילא כל מספר - - -

ינון אזולאי: אז צריך להאריך את התקופה, כך שלא יהיה מצב שאם הוא עדיין לא קיבל תשובה, שלא ייפגע מזה.

גיא גולדמן: יש כבר את האופציה להאריך, ואנחנו חושבים שלא תהיה בעיה מבחינת הטיפול בנושאים האלה.

גיא גולדמן: "תקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת" – התקופה שמיום כ"ד באדר א' התשע"ט (1 במרס 2019), עד יום ג' בטבת התש"ף, (31 בדצמבר 2019) – התקופה שתחילתה ביום הראשון של תקופת הדיווח המלאה הראשונה שלו, לפי סעיף 67 לחוק מס ערך מוסף וסופה ביום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019);" כלומר, מי שהתחיל לעבוד באמצע יולי 2019, יספרו לו מ-1 באוגוסט עד סוף דצמבר.

גיא גולדמן: זאת תהיה תקופת הבסיס שלו.

גיא גולדמן: "תקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת" – התקופה שתחילתה בתום 12 חודשים מהיום הראשון של תקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת, וסופה ביום ט"ז בטבת התשפ"א, 31 בדצמבר 2020.

אלכס קושניר: עד כמה שאני מבין, ואני מקווה שאני טועה, מי שלא היה זכאי למענק במשך התקופה הזאת, מכל מיני סיבות, גם לא יהיה זכאי למענק הזה.

אלכס קושניר: זאת אומרת, בסיס הזכאות שלכם הוא שעסק קיבל מענקים קודם.

אלכס קושניר: אני צודק?

גיא גולדמן: זה נכון מעל 300,000 שקל.

אלכס קושניר: ומתחת ל-300,000?

גיא גולדמן: בודקים ירידת מחזור של 25% - - -

אלכס קושניר: אבל מה קורה עם אלה שהם מעל 300,000?

גיא גולדמן: מעל 300,000 בודקים אם קיבלת שלושה מענקי הוצאות קבועות.

גיא גולדמן: אם קיבלת, יש תנאים גנריים - - -

אלכס קושניר: ואם לא קיבלתי?

גיא גולדמן: אם קיבלת שניים, אתה לא זכאי.

גיא גולדמן: עזוב את המענק המינהלי בצד, בדיון שהיה לנו.

גיא גולדמן: אם לא הגעת לשלושה מענקים, אין לך את קריטריון הפגיעה הנמשכת.

גיא גולדמן: הסביר השר שהרציונל פה הוא לפגיעה נמשכת, מי שסבל פגיעה לאורך תקופת הקורונה.

אלכס קושניר: אני חוזר לאותו תחום של חדרי הכושר.

אלכס קושניר: חלק מהם לא קיבלו שום מענק בגלל שהנוסחה לא עונה על הקריטריונים.

גיא גולדמן: אז הנושא צריך להיות מוסדר במענק הליבה שלהם, בהוצאות הקבועות.

ישראל כץ: אני רוצה להבין לגבי חדרי כושר, למה הם לא קיבלו מענק.

הראל שליסל: זה מה שאני מנסה להגיד.

הראל שליסל: הם קיבלו מענק, הטענה של חדרי הכושר היא שההוצאות הקבועות גבוהות יותר.

ישראל כץ: אבל בפועל, מי שהגיע לו מענק, קיבל.

הראל שליסל: בוודאי.

הראל שליסל: צריך לקבל, למה שלא יקבל?

אלכס קושניר: אדוני, יש הרבה מאוד חדרי כושר, בעיקר קטנים, שנפלו בין הכיסאות.

הראל שליסל: אצל הקטנים הבעיה קטנה, כי אצל הקטנים לא מסתכלים עכשיו אם הם קיבלו מענק כזה או אחר.

הראל שליסל: אם ירד לך המחזור ב-25%, אתה מקבל אוטומטית.

אופיר כץ: מה שמתחת ל-300,000.

הראל שליסל: ואם הוא ירד ב-25% ממוצע בין מרס לדצמבר, הוא מקבל.

אלכס קושניר: אדוני השר, האם אפשר לחשוב להעלות את התקרה הזאת מ-300,000 לחצי מיליון?

אלכס קושניר: כי חדר כושר קטן, סטודיו לפילאטיס, כנראה שהמחזור שלו יותר גבוה מ-300,000.

ישראל כץ: זאת לא הנקודה של חדרי הכושר.

ישראל כץ: הבעיה היא לא היקף המחזור - - -

ינון אזולאי: אני רוצה להמשיך בהקראה.

ינון אזולאי: חברים, דיברנו על חדרי הכושר והבהרנו את הנקודה.

ינון אזולאי: נמשיך בהקראה, תרשמו את הדברים ואחר כך יש התייחסויות גם למסעדנים שרוצים לדבר.

ינון אזולאי: יש עוד כמה אנשים בזום שמחכים לתורם לדבר, וצריך להתייחס לכולם.

ינון אזולאי: גיא, בבקשה.

ישראל כץ: רק שיהיה ברור, אם המחזור הוא עד 300,000 והוא ירד, הם יקבלו, ולא משנה כמה פעמים הם קיבלו מענקים.

אלכס קושניר: למה 300,000?

ישראל כץ: כי זה המספר שנקבע מלכתחילה.

ינון אזולאי: המחזור של רוב העסקים, 75% מהם, הוא עד 300,000.

אלכס קושניר: וכמה יש עד 500,000?

הראל שליסל: אני לא יודע להגיד לך בדיוק כמה, אבל זה המבנה של כלי הסיוע.

ינון אזולאי: אלכס, אי-אפשר להחליף עכשיו את המבנה של כל מה שהיה עד עכשיו.

ינון אזולאי: אם אתה בא לשנות את המבנה, זה כבר - - -

אלכס קושניר: לא, אתה לא משנה את המבנה.

ינון אזולאי: אתה משנה.

ינון אזולאי: אתה רוצה לעשות עד 500,000, אבל הם הולכים על הבסיס ועל המבנה שהיה בתוכנית המענקים.

ישראל כץ: - - - הם מקבלים 9,000 שקל.

ישראל כץ: זה המקסימום שמקבל ה-300,000.

אלכס קושניר: אתה עושה פה הוראת שעה חדשה, ובהוראת שעה חדשה אתה יכול להגיד שמי שזכאי למענק אוטומטי בגלל ירידה במחזור, זה עסקים שעד 500,000 ולא עד 300,000.

אלכס קושניר: במקרה כזה אתה פותר בעיה להרבה מאוד עסקים.

ישראל כץ: זאת לא הבעיה של חדרי הכושר.

ישראל כץ: ללא מעט מהם יש היקף פעילות - - -

אלכס קושניר: נכון שזה לא פותר את הבעיה של כל חדרי הכושר.

ישראל כץ: לזה התכוונתי.

ישראל כץ: אי-אפשר בגלל דבר אחד - - - אתה יודע מה המשמעות, לשנות עכשיו עד 300,000, שנותנים להם על סמך הצהרה אוטומטית?

ישראל כץ: שנותנים להם סכום פיקס?

אלכס קושניר: ישראל, זה לא עניין רק של חדרי הכושר, ואני אתן לך דוגמה.

אלכס קושניר: נמצא פה בחוץ בחור, ממכון קרוספיט, שזה מקום קטן שלא היה זכאי לשום מענק.

ינון אזולאי: אלכס, תעשה לי טובה, אני אדבר על זה.

ינון אזולאי: אני אתן לך.

ינון אזולאי: כבוד השר, אני רוצה להמשיך בהקראה, ואחר כך נעלה את הנושא הזה.

ינון אזולאי: אנחנו מגיעים לאותו מקום בסופו של דבר.

ינון אזולאי: גיא, אני מבקש ממך להמשיך בהקראה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: אחר כך נתייחס לחדרי הכושר ולכל מה שמסביב.

גיא גולדמן: "(ב) עוסק זכאי למענק בשל פגיעה ממושכת בעקבות ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש (בפרק זה – מענק פגיעה ממושכת), בסכום כאמור בסעיף 14ב, ובהתאם להוראות פרק זה, אם התקיימו לגביו התנאים כאמור בסעיף 8(1) ו(3), בשינויים המחויבים, וכן התנאים המפורטים להלן, לפי העניין: (1) לגבי עוסק מורשה – מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת בתוספת סך כל סכומי מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו, אינו עולה על מחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת, והוא הצהיר על כך בתביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת שהגיש לפי סעיף 14ג, ואם מחזור עסקאותיו בשנת המס 2019 אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – אם התקיימו לגביו גם כל אלה: אני אסביר.

גיא גולדמן: התנאי הראשון, ברישה, חל לגבי כל העוסקים המורשים, גם אלה שמתחת ל-300,000 וגם אלה שמעל 300,000, והפסקאות שמפורטות למעלה, הן רק עד 300,000.

אייל לב ארי: (א) ו-(ב) זה עד 300,000.

גיא גולדמן: נכון, בדיוק.

גיא גולדמן: זיהינו שיש עוסקים שמקבלים מענקים ביתר, ואומנם לא הצלחנו לתת מענה לבעיה במלואה, אבל לעניין של מענק הוצאות קבועות, קבענו כלל, ולפיו אם המענקים והמחזור בשנת 2020 עולים על מחזור העסקאות בשנת 2019, אז הוא לא יהיה זכאי.

גיא גולדמן: אם זה המצב, עוד לפני המענק החדש של פגיעה נמשכת, כלומר עוסק שבשנת 2020 מצבו טוב יותר ממה שהוא היה כאשר הוא עבד ב-2019, הוא לא עונה על הקריטריון של פגיעה נמשכת והוא מחוץ למענק.

ינון אזולאי: ואז הוא לא יקבל את המענק הזה.

גיא גולדמן: נכון.

ינון אזולאי: גם אם הוא מעל 300,000 וגם אם הוא מתחת ל-300,000.

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: זה בכל מחזור עסקאות.

אייל לב ארי: כי מבחינת

אייל לב ארי: כם הוא הגיע לאפס, לאיזון לעומת 2019.

גיא גולדמן: מי שהיה לו מחזור יותר גדול ב-2020, כלומר גם המחזור וגם המענקים, מאשר מחזור הפעילות שלו ב-2019, לא בפגיעה ולכן הוא לא צריך את המענק הזה.

גיא גולדמן: בנקודת הזמן הזאת הוא כבר נמצא במצב טוב יותר ממה שהיה מצבו לפני הקורונה.

קרן ברק: ואם זה עסק שנפתח ב-2020?

גיא גולדמן: יש לנו את ינואר-פברואר.

גיא גולדמן: אין את ההשוואה הזאת כי הוא לא עבד ב-2019.

גיא גולדמן: אין למה להשוות.

קרן ברק: אם פתח בינואר 2020 את העסק, מצבו יותר טוב מאשר ב-2019, כשלא היה לו עסק.

קרן ברק: שזה לא ייפול פה בחישובים, זה הכול.

גיא גולדמן: זה לא נופל.

קרן ברק: אם הוא עבד בינואר-פברואר, ובמרס נפלה עליו הקורונה.

קרן ברק: הוא המשיך לקבל מענקים, את הכלום כסף, שאנחנו מנסים לתקן פה – 2,000 שקלים בחודש – ואז יחסית ל-2019 הוא קיבל יותר.

קרן ברק: אבל הוא עדיין זכאי למענקים.

ינון אזולאי: אני אחדד, ותגידי לי אם אני איתך באותו עניין.

ינון אזולאי: היא אומרת שאדם פתח את העסק בינואר-פברואר 2020, ומגיע לו בין 3,000 ל-4,000 שקל לחודשיים.

ינון אזולאי: הבעיה היא שאתה אומר לו עכשיו: תגיש לי שיש לך ירידה במחזור של 1,500 שקל.

ינון אזולאי: בקיצור, אתה אומר לו שגם את המענק הזה הוא לא יקבל עכשיו.

ינון אזולאי: זה מה שיוצא.

שלמה קרעי: ביחס למה בודקים את הירידה במחזור?

שלמה קרעי: אם זה ביחס לינואר-פברואר, אז זה הגיוני.

שלמה קרעי: אם זה ביחס ל-2019 - - -

ינון אזולאי: ב-2019 אין לו.

גיא גולדמן: מנוסח החוק זה לא ברור ונצטרך להבהיר את זה.

גיא גולדמן: נוסח החוק כרגע מדבר על 2019, כשאין, ולכן אי-אפשר ליישם את הכלל הזה בכלל על עוסק שפתח בינואר-פברואר.

ינון אזולאי: יפה.

ינון אזולאי: אז אנחנו צריכים לדעת מה אתם עושים עם עוסק שפתח בינואר-פברואר.

אופיר כץ: מקבלים 3,000.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: ב-2020 הוא לא יקבל את זה.

קרן ברק: ממילא רצינו לטייב לו את המענקים.

ינון אזולאי: זה לא מובן שהוא יקבל ב-2020, כי אומרים לו: תגיש לנו על 2019.

שלמה קרעי: אגב, אדוני היושב-ראש, אותו דבר גם לגבי העסקים החדשים שנפתחו.

שלמה קרעי: אפשר להשוות את המחזור של דצמבר כשיש סגר או של אוקטובר, כשהיה סגר, למחזורים של יולי-אוגוסט, כשהם פתחו את העסקים שלהם.

אייל לב ארי: אם אני מבין נכון, לגבי החדשים אין נוסחה.

אייל לב ארי: יש בעצם כלל פיקס בפסקה 3, שנגיע אליה, שאומרת שאם הוא היה זכאי לשלושה או יותר ממענקי ההשתתפות בהוצאות הקבועות, הוא יקבל את המענק פיקס לפי סוג העוסק, שהוא בין 4,000 ל-3,000.

גיא גולדמן: אני אסביר.

גיא גולדמן: כרגע, מנוסח החוק, המגבלה הזאת לא חלה על מי שפתח בינואר-פברואר 2020.

גיא גולדמן: צריך לחשוב האם לנסח את החוק ככה שהכללים יותאמו לאופי הפעילות המיוחד של מי שפתח בינואר 2020, או שלא יהיה בכלל, ואז הם יקבלו סכום קבוע של 3,000 או 4,000 – לעוסק פטור או לעוסק מורשה, בהתאמה.

שלמה קרעי: אייל אמר משהו אחר.

שלמה קרעי: אתה אומר שבפסקה 3, סעיף 10א, מתייחס אליהם?

אייל לב ארי: נכון.

אייל לב ארי: 10א מתייחס לעסקים שנפתחו בינואר-פברואר.

אייל לב ארי: לכן, אין כאן עניין של נקודת ייחוס.

גיא גולדמן: רגע, רגע.

גיא גולדמן: עוסקים שפתחו בינואר-פברואר, יש להם סכום פלט.

שלמה קרעי: נכון.

שלמה קרעי: סעיף 3 אומר שאותם עוסקים, שנמצאים ב-10א בחוק, זכאים למענק הזה אם היו זכאים לשלושה מענקים לפחות.

גיא גולדמן: נכון, וזה כבר בהוצאות הקבועות.

שלמה קרעי: אז הם יקבלו את ה-3,000 האלה.

אייל לב ארי: הם יקבלו 3,000 או 4,000, אם הם קיבלו שלושה מענקי הוצאות קבועות לפחות.

גיא גולדמן: צודק חבר הכנסת קרעי, שעם עסקים שהם מעל 300,000 אין בעיה, כי הולכים להסתכל על מה הם קיבלו ומה הם לא קיבלו.

גיא גולדמן: אבל עסקים שמתחת ל-300,000, אנחנו בוחנים ירידת מחזור של 25%, וכרגע ירידת מחזור של 25% מתייחסת ל-2019, אז נצטרך לעשות התאמה נוספת.

ינון אזולאי: אז איך תסתכל עליהם בינואר-פברואר?

ינון אזולאי: בסעיף 10 כתוב משהו אחר.

אייל לב ארי: אם אני מבין, זה הסדר ספציפי.

אייל לב ארי: אני לא אמור להיכנס אצל החדשים אם הם מעל ה-300,000 או מתחת להם.

גיא גולדמן: נכון.

אייל לב ארי: כי אין לי נקודת ייחוס ל-2019.

אופיר כץ: לפי מה קבענו 3,000 ו-4,000 בפעם שעברה?

אופיר כץ: לא השווינו את זה.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: נתנו להם את זה פיקס.

אופיר כץ: הם פשוט קיבלו.

אופיר כץ: למה שעכשיו זה לא יהיה אותו הדבר?

אייל לב ארי: גם עכשיו אנחנו לא יכולים להשוות.

אייל לב ארי: אם אני צריך להשוות עכשיו, לגבי ינואר ופברואר אני יכול להשוות, אבל אני משווה ביחס לאפס שהיה להם.

אייל לב ארי: אתה מבין מה הבעיה?

אייל לב ארי: שאני משווה את המצב שלהם עכשיו ב-2020, ביחס לתקופה שהם התחילו לעבוד, כי הם לא עבדו ב-2019.

אייל לב ארי: זה בדיוק מה שאמרה חברת הכנסת ברק.

אייל לב ארי: עכשיו אנחנו נמצאים בפלוס, ואיך אנחנו מסתכלים על הירידה?

אופיר כץ: לא צריך שיהיה התנאי הזה.

אייל לב ארי: אין ירידה.

אייל לב ארי: לכן, פסקה 3, כפי שאני מבין אותה, אומרת שאני לא מסתכל על נקודת ייחוס.

ינון אזולאי: תעשה לו את זה אפס, ואז הוא יקבל.

אופיר כץ: עכשיו הם מקבלים בלי קשר להשוואה?

אייל לב ארי: בלי קשר למחזור שלהם.

ינון אזולאי: שגם עכשיו יקבלו אותו הדבר.

מיקי לוי: לא היה להם מחזור קודם.

ינון אזולאי: גם עכשיו אני לא יודע מה יש להם.

גיא גולדמן: התנאי לגביהם, ואנחנו נוודא שזה מופיע בנוסח החוק, יהיה בלי קשר למחזור העסקאות שלהם, שהם קיבלו שלושה מענקים.

ינון אזולאי: אגב, אלה שפתחו בינואר-פברואר פתחו, מקבלים שלושה מענקים?

גיא גולדמן: בחוק בוודאי, ואני צריך להסתכל על החלטת הממשלה אם הם קיבלו את המענק הראשון.

שלמה קרעי: גם סופרים שפתחו בינואר-פברואר מקבלים את המענק הזה?

מיקי לוי: סופרמרקט זה משהו אחר.

שלמה קרעי: העסקים שפתחו בתקופה הזאת עובדים בלי בעיה.

שלמה קרעי: הם כולם מקבלים?

אופיר כץ: לא, לא.

אופיר כץ: מי שקיבל שלוש פעמים.

אופיר כץ: אם הוא ירד משמעותית בהכנסות, הוא נכנס לזה.

שלמה קרעי: אבל אין בחינה של הכנסות.

שלמה קרעי: מי שפתח סופרמרקט בינואר-פברואר, מקבל גם אם הוא עבד כל הזמן ועלה ב-200%.

ינון אזולאי: גיא, אדם שפתח סופרמרקט בינואר-פברואר, קיבל מענקים במשך השנה?

מיקי לוי: מה פתאום?

מיקי לוי: העסק לא סבל.

גיא גולדמן: מה ההבדל בין סופר לכל עסק שפתח בינואר-פברואר?

מיקי לוי: הוא לא נסגר, הוא המשיך לעבוד.

מיקי לוי: האם אתם משלמים אוטומטית?

גיא גולדמן: תלוי אם יש לו ירידת מחזורים.

גיא גולדמן: אם אין לו ירידת מחזורים ואין לו נזק קורונה, לא מגיע לו בכלל מענק.

אופיר כץ: לעסקים חדשים אתה נותן אוטומטית, בגלל שהם חדשים ואין לך איך להשוות.

אופיר כץ: הוא שואל מה קורה עם עסק שעבד?

אופיר כץ: הוא גם מקבל?

גיא גולדמן: אתם מדברים על ההוצאות הקבועות או על המענק החדש בחוק?

אופיר כץ: על המענק.

אופיר כץ: מי שפתח בינואר-פברואר קיבל או 3,000 או 4,000, כי אי-אפשר היה להשוות.

אופיר כץ: שלמה שואל אם זה עסק שעבד רצוף ולא נפגע, מה קורה איתו?

אופיר כץ: הוא צריך להצהיר בשביל לקבל 3,000 או 4,000?

מיקי לוי: איך הוא יראה ירידה במחזורים?

ערן יעקב: מצבו יותר טוב מאחרים, כי הוא גם לא צריך לרדת 25% במחזור, והוא גם מקבל ארנונה, למרות שלא תמיד הם מודעים לזה.

ערן יעקב: זה מיטיב איתם מאוד, וגם קבלת המענק הוא מוטבי ביחס לעסקים אחרים.

מיקי לוי: אבל הוא פתוח, איך הוא יקבל ארנונה?

אופיר כץ: יש פעולה שהוא צריך לעשות כדי לקבל את המענק?

ערן יעקב: בכל תהליך של מענק, בסוף צריך לעשות פנייה פוזיטיבית.

אופיר כץ: להצהיר שנפגעת?

שלמה קרעי: אבל הפנייה הפוזיטיבית לא מותנית בכלום, למעשה.

שלמה קרעי: מי שפתח בינואר-פברואר, מקבל פטור מארנונה, מקבל מענק של 3,000 או 4,000, וזה לא מותנה בשום דבר.

שלמה קרעי: זה לא מותנה בכך שיש ירידת מחזור - - -

גיא גולדמן: מספיק שהוא ירד מעט.

גיא גולדמן: אתה צודק.

גיא גולדמן: הוא צריך לרדת, אבל לא 25%.

שלמה קרעי: מול מה אתה בודק את זה?

שלמה קרעי: לא אכפת לי שקיבלו ככה, אבל רוצים להמשיך את העיוות הזה עכשיו שוב.

ערן יעקב: מדובר על עסקים חדשים, שהייתה להם הכנסה של 1,500 שקל לפחות.

ערן יעקב: זה השיח.

שלמה קרעי: מול מה אתה בודק?

שלמה קרעי: אתה אומר שצריכה להיות לו ירידה קטנה.

ערן יעקב: אין מול מה לבדוק.

ערן יעקב: אתה רק בודק שהייתה לו הכנסה של 1,500 שקל לפחות.

אייל לב ארי: יש בדיקה.

אייל לב ארי: יש שלושה תנאים בסעיף 10א לגבי עסק חדש.

אייל לב ארי: כל מי שפתח בינואר-פברואר, מחזור העסקאות שלו בשנת 2020 הוא בין 18,000 שקלים ל-100 מיליון; מחזור העסקאות שלו בחודשים ינואר-פברואר עולה על 1,500 שקלים; מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בחודשים ינואר ופברואר 2020.

אופיר כץ: אז יש השוואה, יש נקודת ייחוס.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, למה לא עושים את אותו מנגנון לעסקים שפתחו ביולי-אוגוסט?

ישראל כץ: לגבי ארנונה, אנחנו רוצים לפתור את זה.

ינון אזולאי: השר אמר שאולי תוך כדי הדיון יהיו לנו תשובות בעניין.

ינון אזולאי: גיא, בבקשה.

גיא גולדמן: הסברתי את הרישה בפסקה (1) מתחת ל-(4), ואני בסעיף 14א, סעיף קטן (ב), פסקה (1), עמ' 183.

גיא גולדמן: "(א) מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת בסכום העולה על 25% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת; הכוונה לירידת מחזור של 25% מתקופת הקורונה לתקופה המקבילה בשנה שעברה.

גיא גולדמן: "(ב) הוא הגיש דוח תקופתי לפי סעיפים 67, 67א או 71 לחוק מס ערך מוסף, לתקופות הבסיס למענק פגיעה ממושכת ולתקופות הזכאות למענק פגיעה ממושכת; (2) לגבי עוסק פטור – אם התקיימו לגביו כל אלה: (א) הוא הגיש הצהרה לפי תקנה 15 לתקנות מע"מ לגבי שנת המס 2020 ושנת המס 2019; (ב) מחזור עסקאותיו בשנת המס 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019, בסכום העולה על 25% ממחזור עסקאותיו בשנת המס 2019.

גיא גולדמן: (ג) מחזור עסקאותיו בשנת 2020, בתוספת סך כל סכומי מענק השתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו, אינו עולה על סכום מחזור עסקאותיו בשנת 2019, והוא הצהיר על כך בתביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת שהגיש לפי סעיף 14ג; זאת בדיקה ברמה השנתית, ויש פה גם את ההגבלה שהייתה ברישה על עוסק מורשה, עם זה ש-2020 לא עולה על 2019.

גיא גולדמן: זה מופיע גם לעוסק פטור.

גיא גולדמן: (3) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת המס 2019 עולה על 300,000 שקלים חדשים, וכן לעוסק שהתקיים לגביו האמור בסעיף 10(א) – אם העוסק היה זכאי לשלושה או יותר ממענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות.

גיא גולדמן: הכוונה לעוסקים שפתחו ב-2020.

אופיר כץ: אנחנו רוצים לעשות פה שינוי לגבי עסקים שמעל 20 מיליון ועסקים חדשים.

אופיר כץ: כולם זכאים להגיש את זה אם הם עומדים בשלוש פעימות מתוך החמש.

אופיר כץ: עסקים שמעל 20 מיליון ועסקים חדשים, נהנו רק מארבע פעימות, כי בפעימה הראשונה הם לא נכללו, ואחרי זה הכנסנו אותם.

ערן יעקב: הם לא נפגעים גם מעל חמש פעימות.

ערן יעקב: זה לא פוגע בהם מבחינת כמות המענקים שהם קיבלו כי זה כולל את המענק האחרון.

אופיר כץ: כולם מקבלים שלוש מחמש, והם שלוש מארבע פעימות.

אופיר כץ: הם לא השתתפו בפעימה הראשונה.

אופיר כץ: אני מבקש לתת להם 2 מ-4 ולא 3 מ-4.

אסף וסרצוג: אני אסביר את הנקודה.

אסף וסרצוג: עסקים שהם אפס עד 300,000 עושים להם בדיקה ממרס עד דצמבר, של ירידה ב-25%.

אסף וסרצוג: גם מטעמים תפעוליים, הרעיון היה לראות כמה מענקים הם קיבלו מתוך סך הפעימות שהיו, כדי להקל על התהליך.

אסף וסרצוג: המטרה הייתה לייצר איזשהו פרוקסי לאותה פגיעה שנתנו בה לאחרים.

אסף וסרצוג: ולכן הלכנו על ארבע מתוך חמש.

אסף וסרצוג: כלומר, נפגע ארבע מתוך חמש, כי הרעיון היה להיטיב יותר עם עסקים קטנים, לעומת עסקים גדולים.

אסף וסרצוג: אז עלתה אצלנו גם אותה בעיה שאתה מעלה – מה קורה עם אותם עסקים, שחסרה להם פעימה.

אסף וסרצוג: הם צריכים לקבל ארבע מארבע, וזה לא אפשרי.

אסף וסרצוג: לכן אמרנו שבמקום שנעשה ארבע מחמש לאלה ושלוש מארבע לאלה, עשינו באופן גורף שלוש מחמש לכולם.

אסף וסרצוג: כלומר, היטבנו מראש עם העסקים היותר קטנים שהיו כבר במענק הראשון.

אסף וסרצוג: לכן, על פניו זה נכלל בתוך הדבר הזה.

אסף וסרצוג: מלכתחילה רצינו לעשות ארבע מחמש או שלוש מארבע.

אופיר כץ: סוף לא היטבת איתם.

ינון אזולאי: למה אתה עושה רק שלושה מענקים?

אסף וסרצוג: כי אתה רוצה איזשהו פרוקסי לפגיעה.

אופיר כץ: אבל פרוקסי לפגיעה זה שני מענקים מתוך ארבעה, וזה בסדר.

אופיר כץ: אתה אומר שהיטבת עם כולם, אבל עם האוכלוסייה הזאת לא היטבת.

אופיר כץ: היטבת, אבל לא מספיק, וצריך גם איתם להיטיב.

אסף וסרצוג: במקור, הרציונל היה לעשות ארבע מתוך חמש פעימות.

אסף וסרצוג: הסיבה שהורדנו לשלוש מתוך חמש, היא מכיוון שאמרנו את מה שאתה אומר – יש עסקים שאין להם חמש פעימות אלא רק ארבע פעימות לאורך שנת 2020.

אסף וסרצוג: אם נלך לפי הרציונל הזה, הם צריכים להיות ארבע מארבע, וזאת כבר פגיעה מלא על מלא.

אסף וסרצוג: לכן, לא סביר שנעשה את זה בתנאי כזה.

אסף וסרצוג: לכן אמרנו, שלהם נעשה שלוש מארבע, ולהם נעשה ארבע מחמש.

אסף וסרצוג: ואז בא העניין התפעולי, שאתה לא יכול לעשות את כל ההפרדה הזאת, כי לא נצא מזה.

אסף וסרצוג: רשות המסים צריכה בסוף לתפעל את הדבר הזה.

אסף וסרצוג: לכן אמרנו שנלך לקראתם, ובמקום שיהיה שלוש מארבע לאלו וארבע מחמש לאלו, נעשה לכולם שלוש מחמש גורף.

אסף וסרצוג: עכשיו אתה אומר: עזוב, תעשה לאלה 2 מ-4.

אסף וסרצוג: ואז אנחנו חוזרים לאותו עניין תפעולי קשה, וגם בעצם אנחנו מאוד מיטיבים או מורידים את רף הפגיעה שקבענו, ונראה לנו נכון, כדי שעסק יהיה זכאי למענק נוסף.

אסף וסרצוג: צריך לזכור, העסקים האלה מקבלים מענקים; זה לא שהם לא מקבלים.

ינון אזולאי: אבל את המענק הזה הוא לא יקבל.

אופיר כץ: אנחנו חושבים שמי שהיה זכאי לחצי מהפעימות, זה אדם שנפגע ב-50%.

גיא גולדמן: ב-2 מ-4 זה לא ממושך.

אופיר כץ: זה כן ממושך.

אופיר כץ: בחצי מהזמן הוא היה צריך מענקים מהמדינה.

אסף וסרצוג: זה לא חצי מהזמן.

אסף וסרצוג: ינואר ופברואר הם לא חודשים שקיימים בעסק הזה, וממרס אתה אומר שעל פני השנה, יש שישה חודשים שבהם הוא נפגע.

אסף וסרצוג: גם אם הוא נפגע, צריך לזכור שלא מדדנו איזו פגיעה הייתה לו.

אסף וסרצוג: יכול להיות שהייתה לו - - - של 25% ויכול להיות שאתה נותן למישהו שיש לו פגיעה מאוד מאוד קטנה.

אסף וסרצוג: מאוד מאוד קטנה, אבל אתה נותן לו.

אסף וסרצוג: נניח שבשני המענקים האלה הוא נפגע ב-25%, ובשאר הדברים לא נפגע אפילו ב-25%, בעצם שיפרת את מצבו.

אסף וסרצוג: את הקטנים אנחנו מודדים כך, שיהיה 25% ממרס עד דצמבר.

אסף וסרצוג: מה עשית לאותו אחד?

אסף וסרצוג: נתת לו, כשהוא נפגע אפילו בפחות מ-25%.

אופיר כץ: אבל יכול להיות אחד שנפגע הרבה יותר מ-25%, אז אני רוצה ללכת לקראת אותם עסקים כדי שיקבלו את המענק.

אסף וסרצוג: אלה שנפגעו בדרגים יותר גבוהים, הם עסקים שהיו סגורים לאורך יותר זמן, ולכן סביר שגם ייהנו משלושה מענקים.

אופיר כץ: אתה הולך על מקרה קיצון, ואני רוצה לאפשר כניסה ליותר אנשים שנפגעו.

ינון אזולאי: הוא לא מוריד, הוא רק מוסיף עוד אנשים מעל 20 מיליון.

ינון אזולאי: הוא צודק.

ינון אזולאי: יש שם אוכלוסייה שנפגעה פעם אחת, כשהיא לא קיבלה את המענק הראשון, ועכשיו אנחנו פוגעים בה שוב.

ינון אזולאי: אין שום סיבה לפגוע בה עוד פעם.

אסף וסרצוג: זה לא עניין של לפגוע.

ינון אזולאי: אם זה מקבל וזה לא מקבל, זה לפגוע.

אסף וסרצוג: אני אסביר שוב.

אסף וסרצוג: אנחנו לא בודקים לאותם עסקים את הפגיעה המצטברת שלהם ממרס עד דצמבר.

אסף וסרצוג: אם היינו בודקים ממרס עד דצמבר, לא היינו צריכים את התנאי הזה, כי אתה לא בודק מספר פעימות.

אסף וסרצוג: אתה בודק רק כמה יש לו, ואז אתה נותן בהתאם לפגיעה, כמו שעשינו באפס עד 300,000.

אסף וסרצוג: מאחר ואתה לא עושה את זה, והלכנו לתנאי של פעימות, צריך גם לראות שזה באיזשהו פרוקסי באמת לפגיעה.

אסף וסרצוג: עסק שנפגע פעמיים, זה אומר שהוא עבד שישה חודשים, וגם באותן פעמיים, אתה לא יודע בכמה הוא נפגע.

אסף וסרצוג: יכול להיות שהוא נפגע מעט מאוד.

אופיר כץ: יכול להיות שהוא נפגע הרבה מאוד.

ינון אזולאי: הוא לא נפגע פעמיים, הוא נפגע שלוש פעמים ולא שילמו לו בפעם הראשונה.

ינון אזולאי: זה העניין.

אופיר כץ: הוא לא היה זכאי להגיש בכלל.

ינון אזולאי: זה מה שאני אומר, הוא נפגע ולא היה זכאי.

ינון אזולאי: לא שילמו לו.

ינון אזולאי: אנחנו לא חושבים כמוך.

אסף וסרצוג: צריך להגיד שיש לזה עלות תקציבית, שאנחנו מבררים עכשיו.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: בינתיים אנחנו רושמים את זה, ותחזרו אלינו עם העלות התקציבית, כמה זה עולה לכם.

הילה שי וזאן: לא השתכנעתי אחרי שיחות בחוץ, שאכן יש דרך להיטיב, דרך משרד התרבות או לא דרך משרד התרבות, עם אותם עסקים שההוצאות הקבועות שלהם הן מעל 30%.

הילה שי וזאן: אם אנחנו מכניסים את הקריטריון הזה, שעסק שהוצאותיו הקבועות הן מעל 30%, ייכלל גם הוא – ערן, אתם טוענים שזה מרחיב ומכניס עוד הרבה מאוד ענפים.

הילה שי וזאן: עוד לא שמעתי דוגמה לענף אחד שזה יכניס, פרט לענף הכושר.

הילה שי וזאן: אתם טוענים שזה ישנה לכם את כל המאזן.

הילה שי וזאן: תסבירו מדוע אם אנחנו מוסיפים את זה בקריטריון, גם אם זה מכניס עוד מעט אנשים, זה משנה לכם.

ערן יעקב: מה שנעשה פה זה גם יעילות, כדי שאנשים יקבלו את הכסף כמה שיותר מהר.

ערן יעקב: לכן, חלק מהקריטריונים הותאמו לכך, ונכון להיום הם קריטריונים נורמטיביים.

ערן יעקב: לכן, אנחנו עושים כל הזמן התאמות, ככל שאנחנו יכולים וככל שהחוק מאפשר לנו.

ערן יעקב: לדוגמה, מכוני הכושר, שאחת מהבעיות המשמעותיות שלהן היא שהיו להם הרבה מנויים.

ערן יעקב: זה מתחבר למה שנאמר פה גם קודם, ואז כמות המענקים שם הייתה פחות, וכך הם לא בהכרח זכאים למענק הנוכחי.

ינון אזולאי: ערן, תודה.

ינון אזולאי: רק לקצר כי יש עוד הרבה עבודה.

ינון אזולאי: תן לה להתייחס ואני רוצה להמשיך.

ערן יעקב: גם לגבי מה שאמרת לגבי ה-20 מיליון, יש פה קושי.

ינון אזולאי: ערן, כבר דיברנו על ה-20 מיליון ואנחנו אחרי זה.

ערן יעקב: לגבי ה-30%?

ערן יעקב: אמרתי שזה יפתח פתח.

הילה שי וזאן: תגיד לי מה זה פותח.

הילה שי וזאן: כמה עסקים יש לך שההוצאות הקבועות הן 30% - - -

ערן יעקב: אי-אפשר לבדוק.

ערן יעקב: נעשתה פה נוסחה נורמטיבית שנותנת מענה.

ינון אזולאי: ערן, תודה.

ינון אזולאי: אנחנו חוזרים על זה עוד פעם ועוד פעם.

ינון אזולאי: חבר הכנסת עודד פורר, רצית לומר משהו, בבקשה.

ערן יעקב: דיברת על 30%, ואני מסביר מה המשמעות של זה.

ינון אזולאי: תודה, תודה רבה.

ינון אזולאי: כבוד המנכ"ל, כבוד המנכ"ל.

ינון אזולאי: תראה, לא כדאי לנו אם נוציא אותך כי אנחנו רק נפסיד.

ינון אזולאי: עודד, בבקשה.

עודד פורר: כבוד היושב-ראש, אדוני השר, יש לי שלוש הערות קטנות, כל כך הרבה בקשות לתיקונים שאפשר לעשות בחוק הזה.

ינון אזולאי: בנוסף למה שאמר אלכס?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: האחת, אני פונה לרשות המסים לטיפול בבעיות של אנשים, שהספרים שלהם נפסלו ב-2018 או ב-2019, מכל מיני סיבות כלאה ואחרות.

עודד פורר: אולי במהלך עסקים רגיל רשות המסים הייתה מאפשרת להם לקבל את המענק, כי הפסילה הייתה טכנית על משהו, אבל לפי החוק הנוכחי הם לא יכולים.

עודד פורר: אני מציע להכניס הסתייגות כאן, בחוק הזה, ולתקן אותו.

עודד פורר: לדעתי, רשות המסים תסכים להסתייגות שאומרת, שיקימו ברשות המסים ועדת ערר.

עודד פורר: אני סומך על שיקול הדעת שלהם במקרים האלה, ואני לא רוצה אותם באפס או אחד.

עודד פורר: אני מוצא את עצמי מטפל בפניות של אנשים, שמגיעים לקצה.

ישראל כץ: עודד, תפרט, זה מעניין.

ישראל כץ: למה אתה מתכוון בדיוק?

עודד פורר: אני אומר שתהיה ועדת ערר ברשות המסים, במקרה של מישהו שפסלו לו את הספרים של 2018 או 2019 מכל סיבה שהיא, ועדיין, לפי קריטריונים אחרים, הוא זכאי למענק.

עודד פורר: הוא היה אמור לקבל מענק.

מיקי לוי: עודד, לפעמים יש בעיות של פסילת ספרים - - -

עודד פורר: לכן, אני לא עושה את זה באופן גורף.

ינון אזולאי: הוא אומר שיהיה שיקול דעת.

מיקי לוי: אם זה טכני, ניחא, אבל אם זה לא טכני?

ינון אזולאי: מיקי, הוא אומר לך שיהיה שיקול דעת לרשות המסים.

עודד פורר: שיקול דעת לרשות המסים, שהיום אין לה.

עודד פורר: היום אני פונה לערן ואומר לו: תראה את האומללה הזאת, שאי אפשר לעזור לה.

עודד פורר: הוא עונה לי: החוק לא מאפשר לי.

ינון אזולאי: לא עשינו שינוי בחוק?

ערן יעקב: אני רוצה להגיד עוד משהו שלא נאמר פה, כבוד היושב-ראש, לגבי 2 מ-4.

ערן יעקב: אני רוצה שתבינו את המשמעות, שאומרת שאנשים שירדו במחזור ארבעה חודשים – לקחנו את אפס עד 300,000, שזה מרבית ציבור העסקים, ואמרנו להם שהם צריכים להוכיח שהם ירדו תשעה חודשים.

ינון אזולאי: לא, 2 עד 4 רק מ-20 מיליון ולא מתחת לזה.

ינון אזולאי: רק לאלה שלא קיבלו.

ערן יעקב: אני מסביר מה המשמעות של הדבר הזה.

ערן יעקב: המשמעות היא שלרוב העסקים שירדו בסך הכול חודשיים, זה אומר ארבעה חודשים בתוך תקופה מאוד ארוכה.

ערן יעקב: אתה משווה את זה לאותו עסק עד 200,000 שקל או 100,000 שקל, שלו אתה אומר שהוא צריך לרדת בתשעה חודשים.

ערן יעקב: זאת המשמעות.

ערן יעקב: הסיבה שעשינו את השלוש מחמש, היא בדיוק בגלל זה.

ערן יעקב: הרי אנחנו לא רוצים לעשות שלוש מחמש.

ערן יעקב: עשינו את זה בדיוק בגלל אלה, שהם מתחת ל-20 מיליון, ולקחנו את זה בחשבון.

ערן יעקב: המחוקק קבע בזמנו עד 20 מיליון, וזאת הייתה ההוראה, והמשמעות היא שזה הופך את זה ללא מידתי.

ערן יעקב: אותם עסקים שהם עד 300,000, הם מרבית העסקים במדינת ישראל.

ערן יעקב: זה גם עניין של יכולת תפעולית מורכבת וגם בעיה אל מול אותם עסקים.

ערן יעקב: אני חושב שברציונל של כל המענק הזה, צריך לזכור שהוא בא על כל המענקים.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: יש לך התייחסות לדברי עודד פורר?

עודד פורר: אכן, קבענו בחוק שמי שיש לו ניהול ספרים בבעיה, לא זכאי.

עודד פורר: מי שיש לו ניהול ספרים לא תקין, אני לא רוצה לתת שום דבר.

עודד פורר: אני מודה ואומר את זה כתפיסה.

עודד פורר: אני חושב שהתקופה הזאת היא לא תקופה פשוטה, היא לא תקופה כמו כל תקופה.

ישראל כץ: היום הוא מקבל 60%?

עודד פורר: הוא לא מקבל כלום.

ערן יעקב: יש בזה רציונל, השר.

ערן יעקב: אבל אני אומר שעל אף הרציונל שיש בזה, כשיש פסילת ספרים - - -

עודד פורר: אגב, אנחנו מסכימים לרציונל הזה.

עודד פורר: יש הסכמה בוועדת הכספים לרציונל הזה.

ערן יעקב: אתה לא יכול להגיד רשע וטוב לו, במובן הזה.

ערן יעקב: מה שנאמר פה, שאם אני אתן לכם שיקול דעת - - -

ישראל כץ: ערן, אני רוצה להבין.

ישראל כץ: אם פסלו לו ספרים, לא צריך להעניש אותו בסיוע - - -

ערן יעקב: אבל זה מישהו שפסלו לו ספרים - - -

עודד פורר: אם זה מישהו שגנב - - -

מיקי לוי: ערן, לפעמים יש פסילה טכנית.

עודד פורר: מיקי, זאת ההצעה שלי, שתהיה לו ועדת ערר והוא יכריע.

ערן יעקב: זאת אפשרות אחת.

ערן יעקב: אפשרות אחרת היא שמי ששילם את חובתו, כלומר אחרי פסילת הספרים הוא קיים את השומה ושילם אותה, צריך לעשות את זה.

ערן יעקב: גיא, אנחנו יכולים לעשות את זה.

ישראל כץ: ערן, אנחנו מגינים נגד עיקולים, והרבה מהם מוצדקים.

ישראל כץ: לא יכול להיות שלא נגן מפני רשות המסים.

ישראל כץ: בגלל שאתם הגוף המבצע ויש פסילת ספרים, אתם לא משלמים לו?

ישראל כץ: צודק לחלוטין, עודד, בעניין הזה.

ישראל כץ: אם אתה לא היית מחלק את הכסף, ומישהו אחר היה מחלק, היית יכול לבוא עם - - -

ערן יעקב: השר, אתה לא בהכרח יודע את מחזורו.

ערן יעקב: זה מישהו שהעלים את המחזור שלו.

ישראל כץ: תטפל בו - - - עודד מעלה כאן דבר נכון.

ישראל כץ: אתה הגוף המחלק.

ישראל כץ: זה היה יכול להיות גם מישהו אחר, ואז לא היה לך שום say.

ישראל כץ: זה לא יכול להיות - - -

ערן יעקב: השר, אנחנו בעד.

ערן יעקב: אגב, גם בארצות הברית, מי שלא שילם את המס, לא יכול לקבל מענק.

ישראל כץ: אנחנו לא ארצות הברית.

ינון אזולאי: אנחנו ישראל.

ינון אזולאי: גם בחיסונים אנחנו מס' 1 בעולם, אז גם בזה אנחנו רוצים להיות מס' 1.

ערן יעקב: השר, אני בעד.

ישראל כץ: ערן, הטיעון צודק.

ישראל כץ: אתה הגוף המבצע ויש לך מספיק כלים למצות איתו את הדין, כן או לא.

עודד פורר: בוא נכניס את זה לחוק.

ערן יעקב: אנחנו לא מתנגדים.

ישראל כץ: רובם מגובים על ידי צו של בית משפט, ואתה מגן עליו.

ישראל כץ: אתה אפילו לא הגעת למצב של הוכחה - - -

ינון אזולאי: השר מסכים עם השינוי בחוק.

ינון אזולאי: ערן, תסכם מה אנחנו מכניסים בחוק, מבחינתכם.

ערן יעקב: אפשר לעשות את הדבר הזה באמצעות שיקול דעת, אפשר לבטל את הסעיף הזה לחלוטין, אם הוועדה רוצה.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לבטל את הסעיף לחלוטין.

ינון אזולאי: עודד, אנחנו מבטלים את הסעיף.

מיקי לוי: עודד, יפה, יפה.

עודד פורר: תשאיר לו את החריגים.

עודד פורר: תן לו אפשרות לשיקול דעת על חריגים, ישראל.

עודד פורר: מחר יגיע מקרה שלא חשבנו עליו.

ינון אזולאי: עודד, השר מבקש לבטל את הסעיף.

גיא גולדמן: בנושא הזה, נתאם עם אייל נוסח שהתנאי הזה יוסר מחוק - - -

אייל לב ארי: זה בעצם להוריד את סעיף 8(4).

אייל לב ארי: התחילה שלו תהיה מינואר 2021?

ינון אזולאי: הוא אמר ינואר 2020.

גיא גולדמן: ינואר 2020?

גיא גולדמן: ינואר 2021.

ינון אזולאי: אני רוצה לשמוע את שי ברמן בזום.

ינון אזולאי: עודד, תסיים.

עודד פורר: דבר שני, שדנתי בו גם עם השר וגם עם אנשי אגף התקציבים.

עודד פורר: כבר מביאים את החוק הזה?

עודד פורר: תביאו חוק שייתן איזשהו אור בקצה המנהרה לעסקים בסגנון המתווה האמריקאי, שמאפשר להם לקבל את הכסף היום, ובלבד שהעסק יישאר פתוח, ויגייס בחזרה כעבור שנה.

עודד פורר: בעיניי, זה הדבר שיוכל להחזיר את המשק לפעילות כמה שיותר מהר.

עודד פורר: זה מתחבר להערה השלישית שלי, שגם היא אומרת: תנו את הכסף כמה שיותר מהר.

עודד פורר: גם אם אתם נותנים את המענקים, ותיתנו אותם בעוד חודשיים או שלושה, זה כבר לא יהיה רלוונטי.

עודד פורר: הסיפור של המקדמות שעשיתם אז – אתם צריכים לעשות אותו גם עכשיו.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: מיקי, רצית להעיר, בבקשה.

מיקי לוי: אדוני המנכ"ל, תקשיב, בבקשה, אני מבקש לבחון באמת בצורה חיובית לתת לעסקים מעל 300,000, השתתפות ב-60% ממה שהם קיבלו עד כה, מה-50,000.

מיקי לוי: להסביר עוד פעם?

ערן יעקב: לעסקים שמעל 300,000?

מיקי לוי: כן.

ישראל כץ: כלומר, אתה לא בעד לשנות את התקרה של ה-50,000, אלא להעלות ל-60% במקום ל-50% את גובה המענק.

ישראל כץ: בזה אתה מחזק את היותר נמוכים, שלא מגיעים ל-50,000, ויקבלו יותר.

ינון אזולאי: מיקי, הוא אמר שאין בעיה.

ערן יעקב: לא אמרתי שאין בעיה.

ערן יעקב: יש לזה משמעויות כספיות.

מיקי לוי: נו, באמת, ערן, זה בקצה.

מיקי לוי: אני מבקש מכם, בואו בידיים חיוביות.

מיקי לוי: יאללה, קדימה.

מיקי לוי: אדוני השר, אני מבקש לבחון את זה בצורה חיובית.

ינון אזולאי: ערן, אמרת שיש פה שר, נכון?

ינון אזולאי: בבקשה, השר.

ישראל כץ: קרן, יושבת-ראש הוועדה לעסקים קטנים, ושלמה דיברו על העסקים החדשים, לפתור את בעיית הארנונה.

ינון אזולאי: אני אומר לך שאני העליתי את זה בהתחלה, אז תצרף אותי גם לבקשה.

ישראל כץ: זה צריך להיות בחוק או בהבהרה בכתב.

ערן יעקב: השר, לעסקים חדשים מ-2020.

קרן ברק: לחדשים מ-2020.

ישראל כץ: כולל מרס והלאה, כן?

מיקי לוי: זאת כבר דרישה ישנה.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין – עסקים חדשים מ-2020 יהיו פטורים מארנונה?

ישראל כץ: זה ייכנס לפרוטוקול, כן?

מיקי לוי: לא יצטרכו לבוא ולהציג את הדוחות הכספיים.

שלמה קרעי: ישראל, ממתי אתה נותן להם את הפטור הזה?

ישראל כץ: ממתי?

ישראל כץ: מעכשיו, לפרוטוקול.

ינון אזולאי: ממרס 2020.

שלמה קרעי: אתה נותן להם את הפטור מספטמבר?

ישראל כץ: ינואר-פברואר אמורים להיות פטורים, אז ממרס.

ינון אזולאי: שלמה, ממרס 2020, כמו שביקשנו.

ינון אזולאי: זה עדיין לא פותר את הבעיה שהעליתי בנושא הזה, השר.

ינון אזולאי: אמרתי ואני אומר שוב, שיש אולמות אירועים של - - -

ישראל כץ: - - -

ינון אזולאי: שנייה, שנייה, אתה לא שומע.

ינון אזולאי: אתה לא יודע על מה אני מדבר.

ינון אזולאי: על מה אני מדבר?

ינון אזולאי: כבוד השר, על איזה אולמות אני מדבר?

ינון אזולאי: שנייה, כבוד השר, אני רוצה להגיד דבר אחד.

ינון אזולאי: אני לא מדבר על אולמות, אני מדבר על אולמות חסד שמפסידים.

ינון אזולאי: אני מדבר על משהו אחר, לא על אולמות האירועים האלה.

ינון אזולאי: אגב, כל הנושא של הארנונה עלה משם, כשבאתי לכאן והעליתי אותו.

ינון אזולאי: אז צפו כל הנושאים החדשים.

ינון אזולאי: הייתה לכם השפעה גדולה - - -

ינון אזולאי: יש אולמות אירועים שהם של עמותות, והם לא מרוויחים כסף.

ינון אזולאי: הם מוכרים מנה ב-35 שקלים, ויש להם תיק ברשות המסים.

ינון אזולאי: הם מפסידים, אבל הם לא מקבלים פיצויים.

הילה שי וזאן: לא קיבלנו תשובה על ה-100 מיליון של העמותות.

ינון אזולאי: ערן, אתה מכיר את הסיפור הזה?

ינון אזולאי: יש שישה-שבעה, אולי עשרה אולמות חסד של עמותות שמשלמים ארנונה, אומנם בהנחה.

ינון אזולאי: הם מפסידים על המנה, ולא מרוויחים, ולכן הם לא מקבלים פיצויים מרשות המסים כי זה מלכ"ר.

ערן יעקב: יש מסלול למלכ"רים.

ינון אזולאי: לא, עזוב את המסלול למלכ"ר.

ינון אזולאי: אני אומר לך שהם משלמים ארנונה, ממשיכים לשלם ארנונה.

ינון אזולאי: אתה בעצם אומר שאם אני לא תולה את ההנחה בארנונה בנושא של הפיצוי מרשות המסים, פתרתי את הבעיה גם להם.

ישראל כץ: כן?

ישראל כץ: למה?

ינון אזולאי: הם לא מקבלים בגלל שלא מגיע להם, כי זה מלכ"ר.

ישראל כץ: זאת אומרת, אתה לא נלחם על המענק, אתה רוצה שהם יקבלו ארנונה.

ינון אזולאי: כן.

ישראל כץ: כמה יש כאלה?

ינון אזולאי: יש עשר עמותות כאלה.

ינון אזולאי: אמרתי את זה מראש.

ישראל כץ: היית צריך לסגור את זה כבר מזמן.

ינון אזולאי: העלינו את זה מזמן.

מיקי לוי: זה על פי רשימה.

מיקי לוי: ינון, תעביר רשימה.

ינון אזולאי: אני אומר לך שהם מפסידים על המנה, זה לא שהם מרוויחים.

ינון אזולאי: עובדה שהם גם מגישים דוחות.

אסף וסרצוג: יו"ר הוועדה, העמותות שדיברת עליהן, שהן גם עמותות וגם אולם אירועים, יש אולי עשר.

אסף וסרצוג: יש עשרות אלפי עמותות במדינת ישראל.

ינון אזולאי: נכון, אבל אני דיברתי על אלה.

ינון אזולאי: היא מפעילה אולם, והשאר לא מפעילות אולם עם תיק ברשות המסים.

ינון אזולאי: גיא, יש לכם את הנתון הזה אצלכם?

אסף וסרצוג: הסיפור של העמותות, דנו בו רבות לאורך רשת הביטחון ומצאנו פתרונות שונים ומגוונים, גם שיפרנו את התנאים של הכניסה לזכאות.

ישראל כץ: זה פתרון נקודתי, לא רוחבי.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה פעמים אני פונה ולא מקבל תשובה על זה?

ינון אזולאי: זה לא יכול להיות.

ינון אזולאי: פתאום אף אחד לא מכיר את זה?

ינון אזולאי: העלינו את זה פה בוועדה.

ינון אזולאי: אני אומר לך, שהעליתי את זה מספר פעמים בוועדה, וזה עלה פה גם מול גיא.

ינון אזולאי: גיא יכול להעיד על זה.

ינון אזולאי: אם אין תשובה עדיין, אין שום סיבה שלא נקבל תשובה גם לגביהן.

ישראל כץ: יש פה הגדרה מצמצמת.

ישראל כץ: זה לא לרוחב על כל העמותות במדינה.

ינון אזולאי: לא ביקשתי על כל העמותות.

ינון אזולאי: ממילא אנחנו לא דואגים לעמותות.

ינון אזולאי: גיא, אתה מכיר את הסיפור הזה, וזאת לא פעם ראשונה שאנחנו מעלים את זה.

ינון אזולאי: תנו תשובות.

אסף וסרצוג: אי-אפשר לתת לפלח מסוים.

אסף וסרצוג: אם אנחנו נותנים עכשיו לעמותות - - -

ינון אזולאי: אני מסביר לך שיש אולי עשר כאלה, ואני חושב שאתם יכולים להוציא את זה בדקה.

ישראל כץ: מה הייחודיות שלהן?

ישראל כץ: מה ההגדרה שלהן?

ינון אזולאי: הייחודיות שלהן היא שאלה אולמות שמחה לכל דבר, הם לא מרוויחים, הם מלכ"ר, אבל יש להם רישוי עסקים והם משלמים ארנונה.

ינון אזולאי: יש להם תיק ברשות המסים.

ישראל כץ: והם לא מקבלים מענקים?

ינון אזולאי: הם לא מקבלים מענקים, אבל הם משלמים ארנונה.

קרן ברק: אם אנחנו - - - זה עוול על עוול.

ינון אזולאי: אם אתה עושה את זה, אתה פוטר גם את העסקים החדשים.

ינון אזולאי: אם אתה תולה את זה בזה, גם הם בפנים.

ינון אזולאי: עסק חדש נפל באופן טכני, כי איתרע גורלו שהוא נפתח בזה.

ינון אזולאי: לכן, בגלל התמשכות הסגרים, צריך לסדר את הפגיעה הזאת וזה בסדר.

ינון אזולאי: אני בעד הדבר.

ינון אזולאי: עמותות, קבעו שהן לא מקבלות מענקים, אז אי-אפשר - - -

ינון אזולאי: אבל זה משהו אחר.

ישראל כץ: הארנונה נובעת מהזכות למענק.

ישראל כץ: כששר הפנים יושב עכשיו לכתוב תקנות, הוא קושר את זה למענקים.

ישראל כץ: יש גופים שצריכים לקבל סיוע כזה או אחר, אז כנראה זה לא בחוק הזה.

ישראל כץ: כאן הכול נובע מהסכום של המענקים.

ינון אזולאי: למה הוא לא פותח עכשיו את האולם?

ינון אזולאי: כי המדינה אסרה לפתוח.

ישראל כץ: כי משרד הבריאות לא נותן לו.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: מקובל.

ינון אזולאי: כל עסק שנסגר בגלל הסגר של הממשלה - - -

ישראל כץ: למה עמותות לא מקבלות סיוע?

אסף וסרצוג: אין דבר כזה שעמותה לא מקבלת סיוע.

אסף וסרצוג: חוק מענק הוצאות קבועות - - -

ישראל כץ: הוצאות קבועות זה גם לעמותות?

אסף וסרצוג: כן.

אסף וסרצוג: לעמותה שלפחות שליש מההכנסה שלה מקורה בהכנסה שמייצרת כסף.

ינון אזולאי: בדקנו את כל זה, היינו בדיון הזה.

ישראל כץ: ינון, זאת פשרה שכבר עשינו כאן.

אסף וסרצוג: השר אומר נכון.

אסף וסרצוג: היינו במקום אחר, זאת הייתה פשרה בעקבות דרישה של הוועדה.

ישראל כץ: כן, עם הרב גפני.

ישראל כץ: גם איתך.

ישראל כץ: אתה קבעת נורמה של שליש.

ישראל כץ: אם הם מייצרים שליש של ההכנסה שלהם מפעילות, צריך לקבל פיצוי על זה.

ישראל כץ: אם לא, למה לשנות?

ישראל כץ: מענק וארנונה זה אותו הדבר.

אסף וסרצוג: ינון, בחדר השני, יחד עם סמוטריץ', בסוף נסגרו ה-100 מיליון הנוספים לעמותות, מעבר לכסף שהיה עד אז במשרד הרווחה לתמיכה.

אסף וסרצוג: זה הכסף שאמור לתת מענה לתמיכה בעמותות, על כל קשת ההוצאות שלהם.

שלמה קרעי: האולמות האלה מקבלים תמיכה?

ינון אזולאי: לא, זה מה שאני אומר לך.

ינון אזולאי: גם שם הם לא יקבלו.

ישראל כץ: אם הם מייצרים שליש הכנסות מהפעילות שלהם - - -

ינון אזולאי: הם לא מייצרים שליש הכנסות.

ישראל כץ: זאת הנורמה שנקבעה כאן.

ינון אזולאי: שלמה, אתה זוכר את הטבלה שהראו לנו, כמה אחוזים מהעמותות קיבלו?

ינון אזולאי: זה היה אפס נקודה משהו.

ישראל כץ: אם הן יצרו בתקופות שנמנות, 2018, 2019, לפחות שליש מההכנסה מזה, והיום הן מושבתות, הן אמורות לקבל את הפיצוי על ההשבתה או על הירידה.

ישראל כץ: הן מקבלות.

ישראל כץ: אם הגופים האלה לא יצרו שליש מההכנסות, אז הם לא באופי עסקי.

שלמה קרעי: מה זה שליש מהכנסתם?

שלמה קרעי: אני לא מבין.

אסף וסרצוג: אני אסביר.

אסף וסרצוג: יש במדינת ישראל עשרות אלפי עמותות, אני לא זוכר את המספר המדויק.

אסף וסרצוג: עמותה כזאת, כעיקרון, יכולה להיות זכאית להחזר מרשות המסים, אם לפחות שליש מהכנסותיה הם כתוצאה ממכירה, מהכנסות.

אסף וסרצוג: בנוגע לאלו שאין להן אפילו את השליש הזה – זה יכול להיות אולם אירועים כזה, זה יכול להיות כל עמותה אחרת, שעוסקת בכל דבר שהוא.

אסף וסרצוג: לצורך העניין, גם לקט ישראל היא עמותה כזאת, וגם להם יש ארנונה.

אסף וסרצוג: יש להם הרי שטח לא קטן, ואני לא יודע.

אסף וסרצוג: אין לי מושג.

אסף וסרצוג: לגבי אלו, הן מקבלות תמיכות דרך משרד הרווחה, שם יש תמיכות ספציפיות לעמותות.

אסף וסרצוג: בדרישה של ועדת הכספים נוספו 100 מיליון שקלים, וזה הקול הקורא שדיברו עליו קודם, ומטרתו תמיכה בעמותות על ההוצאות שיש להן.

אסף וסרצוג: זה הרציונל.

ינון אזולאי: שם הם לא יקבלו.

ינון אזולאי: בדקנו את זה והם לא יקבלו.

ינון אזולאי: הם פנו אליי, דיברו איתי ואמרו שהם לא נכללים בזה.

ינון אזולאי: אני לא הולך לשנות את זה בשבילם, אבל לפחות במקום הזה, לא לפגוע בהם.

ינון אזולאי: אני לא רוצה לעשות כלום, אני רוצה דבר אחד – אני רוצה שלא תיתלו את הפטור מארנונה שמגיע להם, בזה שהם צריכים לקבל מרשות המסים.

ינון אזולאי: תתלה את זה בדבר אחד, שאם הממשלה החליטה על סגר או על איסור מכירה או פעילות של אותו מקום, הוא יהיה רשאי לקבל הנחה בארנונה.

ינון אזולאי: הוא סגר את המקום בגלל שהממשלה החליטה, וזה מה שצריך להיות.

ינון אזולאי: לא צריכה להיות שום פסיקה אחרת.

ינון אזולאי: שלמה, אתה - - -

שלמה קרעי: אני מסכים.

שלמה קרעי: אמרנו את זה כל הזמן.

ינון אזולאי: זה מה שצריך להיות.

ינון אזולאי: ככה אתה פוטר את העסקים החדשים, אתה פוטר את כולם.

ינון אזולאי: 700 פעם אני מביא את זה, כל פעם מזלזלים, אז זה לא יעבור.

ינון אזולאי: אתם רוצים לצאת להפסקה להביא תשובות?

ינון אזולאי: בבקשה.

ינון אזולאי: זאת לא פעם ראשונה שביקשתי את זה.

ינון אזולאי: ביקשתי את זה כמה פעמים, ואתה מביא לי עכשיו את המודל של הארנונה.

ינון אזולאי: אני אשמח לשמוע אותו, הכול טוב ויפה, אבל זה לא יפתור לי את הבעיה.

אסף וסרצוג: אני שומע בפעם הראשונה על אולמות אירועים - - -

ינון אזולאי: כל אחד שבא לפה בפעם הראשונה, אומר לי: אני שומע בפעם הראשונה.

ינון אזולאי: יבואו לפה עשרה אנשים מהאוצר, ויגידו: עשר פעמים ראשונות אני שומע.

ינון אזולאי: אז מה נעשה?

אסף וסרצוג: אני לא נמצא פה בפעם הראשונה, אבל זאת פעם ראשונה שאני שומע על אולמות אירועים שלא מוכרים.

ינון אזולאי: יושב לידך גיא, תשאל אותו.

מיקי לוי: ינון, במה מדובר?

מיקי לוי: מה המספרים?

ינון אזולאי: 12 אולמות, ומתוכם יש אחד שיש לו ארבעה-חמישה אולמות.

ינון אזולאי: הוא מפעיל אולם ב-35 שקלים למנה.

ינון אזולאי: אלה לא סיפורים.

ינון אזולאי: מקבלים שם יתומים ואלמנות בחינם.

ינון אזולאי: מה אתה רוצה, לפגוע באנשים האלה?

ינון אזולאי: בהכי חלשים?

מיקי לוי: בוא ננסה להגיע לאיזושהי פשרה.

ינון אזולאי: מיקי, אם אתה מביא את הסעיף כמו שאני אומר לך, שכל אחד שלא יכול לפעול בתקופה הזאת, כי המדינה, מגיע לו הנחה מארנונה, סגרת את הסיפור הזה.

ינון אזולאי: כי כולם כמעט נכנסים, במיוחד עכשיו, כשהוא רוצה להביא לך את החדש.

ינון אזולאי: גם זה ייכלל.

ינון אזולאי: זה הדבר הכי פשוט, ואין לך משהו אחר.

מיקי לוי: הפחד של האוצר הוא שזה יהיה רוחבי, וזה יכלול - - -

ינון אזולאי: למה לא בדקו את זה עד עכשיו?

ינון אזולאי: כמה פעמים העלינו את זה?

מיקי לוי: רק במקרה הזה?

מיקי לוי: אפשר להכין את הרשימה שאתה מכיר?

ינון אזולאי: יש להם אותה ברשות המסים.

ינון אזולאי: הרי יש להם תיק ברשות המסים, וזה מה שמצחיק.

ינון אזולאי: יש להם תיק ברשות המסים.

אסף וסרצוג: כמעט לכל העמותות יש תיק.

ינון אזולאי: לא, לא.

ינון אזולאי: הם יודעים מה אולם ומה לא אולם.

ינון אזולאי: הם יודעים.

ינון אזולאי: יש לו רישוי עסקים ויש לו הכול.

ינון אזולאי: בקיצור, אין לך פתרון לזה.

ינון אזולאי: תודה.

שלמה קרעי: אני רוצה לחזור לסיכום של המתווה שהגענו אליו בינתיים, לגבי העסקים החדשים.

ינון אזולאי: בבקשה, אסף, תגיד להם מה המתווה של העסקים החדשים לגבי ארנונה.

אסף וסרצוג: גיבשנו את זה ביחד, ואנחנו צריכים עוד את הסכמתו של שר הפנים לדבר הזה.

אסף וסרצוג: הרי עסקים שנפתחו בינואר-פברואר מקבלים; עסקים שנפתחו ממרס והלאה ב-2020, יהיו זכאים להחזר הוצאות של ארנונה.

אסף וסרצוג: אנחנו נגביל את זה לאיזשהו החזר דו חודשי מסוים.

ינון אזולאי: איך אתה מרחיב את זה?

ינון אזולאי: מה אתה כותב בסעיף?

ינון אזולאי: הרי עד עכשיו המענק היה התנאי.

ינון אזולאי: אם אדם פתח במרס, מה אתה נותן לו?

אסף וסרצוג: זה לא עניין של מה אתה נותן.

אסף וסרצוג: אנחנו ניתן את החזר הארנונה.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין על סמך מה.

אסף וסרצוג: אתה מדבר על תנאי הזכאות.

אסף וסרצוג: קודם כול, עסק יצטרך להצהיר שהוא פתח בשנת 2020, צריך הצהרת רואה חשבון כנראה, ואיזשהו וידוא מול רשות המסים.

אסף וסרצוג: צריך לראות את הפרט הטכני הזה.

אסף וסרצוג: דבר שני, נצטרך להגדיר בקריטריונים, דרך מנגנון של שר הפנים, איזושהי תקופה.

אסף וסרצוג: בהרבה דברים לאורך המשבר לנסות להגדיר שעסק סגור או לא סגור לפי התקנות, אבל אי-אפשר מהרבה מאוד סיבות, ולו בגלל שעסק יכול לבחור אם הוא סגור או לא סגור, כי המגבלות עליו - - - לכן, נגיד שעסק שהיה סגור תקופה מסוימת מתוך 60 יום - - -

ישראל כץ: למה סגור?

ישראל כץ: אם הוא נפתח, מגיע לו.

אסף וסרצוג: אם הוא נפתח והוא יצהיר שהוא נפתח, הוא נכנס לתוך הזכאות.

אסף וסרצוג: איך ניתן לו?

אסף וסרצוג: אם מתוך 60 יום הוא היה סגור 30 יום נניח, משהו שנותן פרוקסי שהוא באמת נפגע, הוא יוכל לקבל החזר ארנונה, ונתחום את זה עד סכום מסוים, כדי לא לייצר abuse בדבר הזה.

אסף וסרצוג: אני מניח שזה יהיה באזור 20-15, כי אלה הממוצעים, כפי שאנחנו רואים.

ישראל כץ: אתם מסכימים לדבר הזה?

שלמה קרעי: לחודש?

אסף וסרצוג: לחודשיים.

אסף וסרצוג: ארנונה זה דו-חודשי.

אסף וסרצוג: עד 15,000 שקל החזר לעסק.

אסף וסרצוג: יש פה הרבה הצעות, נפתור את הפרטים הטכניים.

ישראל כץ: יפה מאוד, זה סכום נאה.

אסף וסרצוג: כן, זה הרבה כסף.

שלמה קרעי: זה החל מחודש מרס?

אסף וסרצוג: לעסקים מחודש מרס.

אסף וסרצוג: אני אומר לשר וגם ליושב-ראש הוועדה, שזה דורש את הסכמתו של שר הפנים.

אסף וסרצוג: משרד הכלכלה יודע לבצע את זה, משפטית נדע לקדם את זה, אבל זה דורש את הסכמתו של שר הפנים.

קרן ברק: קודם כול, דיברנו על זה מחודש מרס, ואת התאריך הזה סגרנו.

קרן ברק: אתה אומר שזה תלוי במשרד הפנים, כי בעצם ארנונה יוצאת ממשרד הפנים.

קרן ברק: אז עכשיו אנחנו צריכים לחכות שיאשר את זה משרד המשפטים?

קרן ברק: שיאשר את זה משרד הכלכלה?

אסף וסרצוג: לא, חברת הכנסת ברק.

אסף וסרצוג: ראשית, אנחנו וידאנו משפטית ותפעולית שהדבר הזה יכול להתבצע.

אסף וסרצוג: על פניו, אני לא רואה שתהיה בעיה ומשרד הפנים יתנגד לזה מאיזושהי סיבה.

אסף וסרצוג: למען הפרוטוקול אני רק אומר שזה כנראה דורש תיקון תקנות, שהן בסמכות שר הפנים, ולכן נביא את זה בפניו.

קרן ברק: ונצטרך לחכות לחתימה של שר הפנים, שיהיה תלוי בשר המשפטים?

אסף וסרצוג: גם על הארנונה של ינואר-פברואר צריך את החתימה של שר הפנים.

אסף וסרצוג: זה לא משנה.

ישראל כץ: אסף, אנחנו נותנים את הכסף לעניין הזה.

ינון אזולאי: לא אמורה להיות בעיה.

ינון אזולאי: ברגע שמשרד האוצר מעביר תקציב, לא תהיה בעיה עם משרד הפנים.

ינון אזולאי: אני מקווה שזה לא יהיה תלוי שוב במשרד הכלכלה.

מיקי לוי: רגע, אני לא קיבלתי תשובה.

מיקי לוי: אדוני המנכ"ל.

ינון אזולאי: רגע, חברים.

ינון אזולאי: יש אנשים שמחכים בזום כבר הרבה זמן.

שלמה קרעי: עוד מילה אחת לגבי המתווה.

שלמה קרעי: אסף, אתה דורש מהם הרבה יותר מכול השאר.

אסף וסרצוג: אתם צודקים, ואני לא יודע אם 30 זה המספר המדויק.

אסף וסרצוג: אמרתי שנצטרך למצוא פרמטר.

אסף וסרצוג: מה שמעלה פה חבר הכנסת קרעי, זה נקודה נכונה.

אסף וסרצוג: הרי איך נבדוק את הזכאות שלו?

אסף וסרצוג: נגיד, שאם הוא היה סגור 60 יום, נקבע לו תקופה.

אסף וסרצוג: הוא אומר: 30 יום זה יותר מדי, כי אז זה אומר 50%.

אסף וסרצוג: אנחנו נבדוק בדיוק, ואם נכון שיהיה נמוך יותר, יהיה נמוך יותר.

ישראל כץ: אז תעשו שליש.

שלמה קרעי: 20 מתוך 60 נראה בסדר.

ינון אזולאי: שלמה, תודה רבה.

ינון אזולאי: השר, תודה רבה על העניין הזה.

אסף וסרצוג: אנחנו נעדכן את הוועדה, כמובן.

ינון אזולאי: אני אומר לכם, אני לא יורד מהסיפור של העמותות.

ינון אזולאי: אתם תצטרכו להביא פתרון עוד היום על העניין הזה.

ינון אזולאי: גם כשתשאלו במשרד הפנים, הם מכירים את הבעיה הזאת ובפעם שעברה הם לא יכלו לעשות את זה, בגלל שזה כבר היה אחרי חתימה.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שעשר פעמים אני אבקש, ועשר פעמים אתם לא מתייחסים.

ינון אזולאי: ובכל פעם בא מישהו ואומר לי משהו חדש.

אסף וסרצוג: אני לא חושב שאי פעם ביקשתם מאיתנו משהו ולא זה.

אסף וסרצוג: עשינו דברים ביחד, אז אתה לא יכול לחשוד.

ינון אזולאי: אני לא רוצה לפתוח את הדברים שהתבקשו, ועדיין לא נעשו.

אסף וסרצוג: הבעיה היא רוחבית.

ינון אזולאי: שי ברמן, בבקשה.

שי ברמן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, הבעיה של העסקים החדשים היא בעיה שאנחנו רואים בצורה רוחבית מתחילת המשבר.

שי ברמן: פשוט שכחו אותם.

שי ברמן: אני שמח לשמוע שהשר מנסה למצוא פתרון, וברשות

שי ברמן: כם אני רוצה להציע פתרון אחד כזה, ולבקש מכם שלא תאשרו הפעם תוכנית אם יישכחו עשרות אלפי עסקים, מאות עסקים בתחום המסעדות, בלי לפצות אותם.

שי ברמן: הפתרון מאוד פשוט, ותעזבו אתכם לשנים קודמות ולחודשים קודמים.

שי ברמן: קחו את ההוצאות הקבועות של העסק בתור אקסיומה, בתור נתון שאליו אתם צריכים להתייחס.

שי ברמן: לכל עסק, בתחום שלו, יש הוצאות קבועות, שאם הוא עובר אותן כאחוזים מהמחזור, הוא עסק הפסדי.

שי ברמן: קחו את זה, תפתחו על זה נוסחה, ותפצו את העסקים.

שי ברמן: לא ייתכן שכל העסקים האלה נשארים בחוץ בכל הסדר ותוכנית שאתם עושים.

שי ברמן: דבר נוסף, ברשותכם, זה העניין של הגמול על חשבון מאי-יוני.

שי ברמן: אני מאוד שמח שהשר אופטימי לגבי זה שהמשק הולך להיפתח, אבל אנחנו קצת פחות אופטימיים; אנחנו רואים את אחוזי התחלואה; אנחנו מבינים שיש בעיה ויכול להיווצר מחסור בחיסונים.

שי ברמן: לאור המציאות הפוליטית הקיימת והבחירות, אנחנו חוששים שאם אתם עכשיו תחליטו לקחת את הכסף הזה ממאי-יוני, אנחנו ניקלע במאי-יוני למצב שבו אנחנו מקבלים פיצויים מופחתים, כשהמשק עדיין לא פתוח ולא יהיה לנו עם מי לדבר.

ישראל כץ: אני רוצה להשיב רק לגבי הסעיף הזה.

ישראל כץ: דיברתי עליו, אבל כנראה לא היית.

ישראל כץ: קודם כל, אני קבעתי עד סוף יוני כצפי להשפעת החיסונים על המשק.

ישראל כץ: עכשיו אין שום ספק שהקדמת החיסונים בצורה דרמטית חייבה חשיבה.

ישראל כץ: ההורדה היא רק של יוני, לא של מאי.

ישראל כץ: בעצם תרחיש הייחוס שאני קבעתי, משתנה מסוף יוני לסוף מאי.

ישראל כץ: העובדה שאומרים שנשלם 50% על מאי-יוני, היא טכניקה, כי רשות המסים יודעת לשלם דו-חודשי.

ישראל כץ: בעצם, כל מי שיגיע למאי, אם הוא עדיין במצב, יקבל את מלוא התשלום.

ישראל כץ: ההקדמה מסוף יוני לסוף מאי אפשרה לקחת כסף שאף אחד עוד לא קיבל, שלא הובטח לאף אחד במובן שכבר עבר האירוע.

ישראל כץ: זאת רשת ביטחון.

ישראל כץ: רשת הביטחון קיימת כרגע לפי תרחיש מסוים, והיא מתעדכנת.

ישראל כץ: אם נגיע, חלילה, למקומות האלה, נקבל את ההחלטות המתאימות ונתקצב אותה, כמו שעשינו.

ישראל כץ: כרגע הצלחנו לעשות דבר, שלא מלווה בפתיחת קופסת קורונה חדשה ושינוי חוק יסוד בתקצוב של קורונה.

ישראל כץ: בתיאום עם אנשי האוצר ובתמיכה מקצועית מלאה, פשוט אני לקחתי חלק מהתסריט ושיניתי אותו.

ישראל כץ: פיניתי מקורות של מעל 2 מיליארד שקלים לתת אותם עכשיו.

ישראל כץ: איך נותנים?

ישראל כץ: אתה העלית רעיון לגבי החדשים.

ישראל כץ: כאן דיברו קודם על הארנונה לעסקים החדשים, לכלול אותם בתשלומי הארנונה.

ישראל כץ: ברגע שהם נכללים, הם מקבלים את כל סכום הארנונה, לא מקבלים לפי אחוזים.

ישראל כץ: נכון?

ישראל כץ: שזה יהיה ברור.

ישראל כץ: אם עסק חדש נכנס לזכאות לארנונה, הוא מקבל את כל הארנונה שהוא מקבל.

קרן ברק: עד 15,000 לחודשיים.

ישראל כץ: כן.

ישראל כץ: עד מדרגה של 15,000 לחודשיים.

ישראל כץ: כלומר, הוא יכול לקבל אלפי שקלים לחודש, בעצם עד מלוא הסכום, עד 15,000.

ישראל כץ: זאת בעיית הארנונה שכבר פתרנו, ושר הפנים באופן פורמלי ירשום את זה בתוך התקנות.

ישראל כץ: אלה הדברים שאנחנו עושים עכשיו במסגרת הדיון הזה.

ישראל כץ: לגבי החודש הזה, אני אגיד לך, ברמן, יש אנשים שאתה לא נמנה עליהם, וקשה להם לפרגן לממשלה.

ישראל כץ: אז הם אומרים: הבאתם חיסונים, אבל זה יקר.

ישראל כץ: וואלה.

ישראל כץ: נו, באמת, אני לא מאמין ש-5% מהציבור תומכים בטיעון הזה.

ישראל כץ: מצילים חיים, מגדילים תקרת עסקים, חוסכים עשרות מיליארדים.

ישראל כץ: אותו דבר עם החודש הזה.

ישראל כץ: החודש הזה שמתי אותו בתרחיש ושיניתי את התרחיש.

ישראל כץ: אף אחד לא מחזיר שום צ'קים בגלל שהוא מקבל.

ישראל כץ: לכן אני משנה את הרף ל-25% - אתם פניתם לא מעט על הדברים האלה.

ישראל כץ: אני הוסמכתי להמשיך את זה גם הלאה.

ישראל כץ: לכן, גם כשהמסעדה תיפתח בחודש הבא, ועד שיביאו את הלקוחות, כל פגיעה ב-25% תזכה את המסעדה בארנונה, תזכה במענק היחסי.

ישראל כץ: לכן, זה תהליך שהוא לא רק עד הפתיחה אלא גם מלווה את הפתיחה.

ישראל כץ: כולנו מקווים ומעריכים שוודאי עוד לפני סוף מאי, ועוד קודם, המשק יחזור לפעילות מלאה.

ישראל כץ: זאת הכוונה שלנו.

ישראל כץ: לא לקחו שום דבר מאף אחד ונותנים עכשיו.

ישראל כץ: זאת הכוונה שלנו.

שי ברמן: אדוני השר, אני רוצה לברך אותך על הבאת החיסונים.

שי ברמן: המחיר של החיסונים בטל בשישים לעומת היתרונות למשק והתוצאות הטובות שהוא יכול להביא למשק.

שי ברמן: ברשותכם, עניין נוסף.

שי ברמן: הדיון על הפיצויים הוא דיון חשוב, אבל הרבה פעמים הוא הופך להיות אקדמי.

שי ברמן: אני שמח שערן נמצא שם, כי הוא יודע שיש מאות מסעדות שעדיין לא קיבלו את הפיצוי על מאי-יוני, , שלא לדבר על יולי-אוגוסט.

ישראל כץ: שי, אני רוצה לחדד.

שי ברמן: נאמרו שם נתונים שבהרבה מקרים הם לא נכונים.

שי ברמן: יש הרבה תיקים שרשות המסים סוגרת, אבל יש השגות לגביהם.

שי ברמן: סטטיסטית, זה נחשב תיק סגור, אבל יש השגות של בעלי העסקים, שנמשכות חודשים על גבי חודשים.

ישראל כץ: שי, אני רוצה לחדד את הנקודה הזאת, וערן כאן.

ישראל כץ: הטיעון הוא שיש מאות שלא מקבלים מענקים ממאי-יוני.

ישראל כץ: ערן, מה הנוהל בעניין הזה?

ערן יעקב: לגבי עסק, מ-21 יום ועד 28 יום הוא אמור לקבל 60% מהמקדמה.

ערן יעקב: יש עסקים סגורים, לא פעילים.

ישראל כץ: אתה מדבר על עסקים סגורים או על עסקים אחרים?

ערן יעקב: הוא מדבר על הסגורים.

שי ברמן: אני מדבר גם על סגורים וגם על פתוחים, ערן.

ישראל כץ: מדובר על הפתוחים כרגע.

שי ברמן: מה זה משנה אם עסק פתוח או סגור, אם הוא נכנס לקריטריון של המענק?

ערן יעקב: יש הבדל עצום.

שי ברמן: הוא הגיש לך דוח, מבקש מענק וקיבל חצי מהכסף או רבע מהכסף.

שי ברמן: או קיבל שלילה מוחלטת והגיש השגה.

שי ברמן: יש תיקים כאלה, ואצלי יש עשרות כאלה שמגיעים אלינו, ואנחנו לא רואי חשבון, אנחנו לא מטפלים.

שי ברמן: אנחנו מעבירים את זה הלאה לאמיר דהאן, ומקווים שהוא יגיע לזה איכשהו.

שי ברמן: חלילה, אין לי טענות לאמיר דהאן.

שי ברמן: יש המון מקרים של תיקים שפשוט לא מטופלים.

שי ברמן: או שמטופלים בצורה חלקית, או שמטופלים ויש בינינו אי הסכמות.

שי ברמן: ברגע שיש אי הסכמות, האירוע נמשך חודשים על גבי חודשים.

ערן יעקב: שי, מה לעשות, כאשר יש כאלה שבוחרים לבקש את המענק שלא מגיע להם?

ערן יעקב: בסוף אנחנו עובדים על פי דין, ואני חושב שגם אתה מצפה שאנחנו נעבוד על פי דין, וככה אנחנו עובדים.

ערן יעקב: מרבית העסקים מקבלים, מקבלים מקדמות, ואתה מדבר על עסק שהוא סגור, לא עובד.

ערן יעקב: אם הוא סגור, אין לו הוצאות קבועות, והחוק קבע שאם הוא סגור ואין לו הוצאות קבועות – הוא בחר לסגור – אין לו פגיעה.

ערן יעקב: גם כאלה שיש להם השגות, מגישים ערעור ומטפלים בערעור.

שי ברמן: הוא סגור עכשיו בהוראת הממשלה.

שי ברמן: ברגע שממשלת ישראל תחליט שהוא ייפתח, הוא ייפתח.

שי ברמן: הוא סגור בהוראת ממשלה.

קרן ברק: אני רוצה לחדד.

קרן ברק: הפטור מארנונה הוא ממרס, לא מעכשיו, לא מינואר 2021.

קרן ברק: מי שהיה סגור בגלל הקורונה ממרס, מקבל פטור מארנונה.

קרן ברק: זה מה שסגרנו פה.

קרן ברק: הוא היה סגור כל השנה, והוא מקבל את הכסף בחזרה.

קרן ברק: זה מה שסגרנו פה.

ישראל כץ: מי אמר שהוא היה סגור?

ישראל כץ: אם הוא היה סגור וגם אם הוא לא היה סגור.

ערן יעקב: לא, הפתרון הוא קדימה, הוא לא פה.

ערן יעקב: היא מדברת על משהו אחר.

ישראל כץ: אם רוצים אחורה - - -

קרן ברק: בטח אחורה.

שלמה קרעי: לפחות מספטמבר, אדוני השר.

ישראל כץ: היה אותו דיון על עסקים מעל 400 מיליון, ואז החליטו לכלול גם את נובמבר-דצמבר.

ישראל כץ: אולי אפשר גם כאן לעשות ככה.

ערן יעקב: אני חושב שיש קושי להכליל פנימה את החודשים נובמבר-דצמבר.

שלמה קרעי: גם ספטמבר.

ישראל כץ: קרן, יושבת-ראש ועדת המשנה לעסקים, ושלמה, אנחנו נלך אחורה לנובמבר-דצמבר, כמו עם העסקים הקטנים.

ישראל כץ: אנחנו נחזור אחורה לנובמבר-דצמבר, ונמשיך הלאה.

שלמה קרעי: אני מבקש, אדוני השר, גם ספטמבר-אוקטובר.

ישראל כץ: יכול להיות שהם עובדים.

קרן ברק: הם לא עובדים, הם סגורים.

קרן ברק: ויש להם הוצאות כשהם סגורים.

ישראל כץ: בין אם הם עובדים ובין אם לא עובדים.

ישראל כץ: קרן, בכל עסקה צריך לדעת מתי פותחים.

קרן ברק: אני רציתי מרס, - - - רוצה נובמבר ושלמה אומר ספטמבר.

קרן ברק: זאת פשרה.

ישראל כץ: קיבלתם הישג יפה וגם ראוי וצודק.

ישראל כץ: בהזדמנות הזאת נמצאה הדרך לסייע להם.

ישראל כץ: זה לא פותר להם את כל הבעיות.

ישראל כץ: לא רק שקדימה זה חתום אלא גם חודשיים אחורה, כמו שעשינו עם עסקים מעל 400 מיליון.

ישראל כץ: לכן, זה תקדים ואפשר להחיל אותו.

קרן ברק: בלי הוכחת ירידה?

קרן ברק: בלי כלום?

קרן ברק: פשוט פטור?

ינון אזולאי: מה שאמרנו, 20 מתוך 60.

קרן ברק: אבל הסגר היה בספטמבר.

אסף וסרצוג: אני מזכיר.

אסף וסרצוג: רוב העסקים חזרו לעבוד לקראת סוף נובמבר, חלקם רק בדצמבר.

אסף וסרצוג: אז גם בנובמבר-דצמבר יהיה להם 20 יום למי שהיה סגור.

קרן ברק: אסף, דיברנו על מרס, ועכשיו אתה מדבר על נובמבר.

אסף וסרצוג: לא.

אסף וסרצוג: אמרנו שמינואר מקבלים.

קרן ברק: לא.

קרן ברק: חידדנו את זה כל כך הרבה פעמים, ואמרנו מרס.

אסף וסרצוג: לא, לא.

אסף וסרצוג: עכשיו השר נתן אחורה גם את נובמבר-דצמבר, לאור התקדים שהיה עם העסקים מעל 400 מיליון.

אסף וסרצוג: העסק היה סגור בזמן הזה, ותבינו, אין לנו איך לבדוק אותם.

ישראל כץ: קרן, אנחנו נמצאים עכשיו בסגר.

ישראל כץ: ברור שאם קבעתם שליש – 20 מתוך 60 – יקבלו כבר מינואר.

ישראל כץ: בואו נראה מה נסגור לנובמבר-דצמבר לעסקים - - -

מיקי לוי: בכל הסגר הזה, השלישי, הם יקבלו, למרות שאין להם - - -

קרן ברק: מיקי, אתה לטובתנו?

מיקי לוי: אני לטובתכם.

מיקי לוי: אני רוצה גם את הכול, אני יכול?

שלמה קרעי: תראו על מה מדובר כאן, אדוני השר, על עסקים חדשים שרצו להניע את הכלכלה.

שלמה קרעי: ביוני-יולי נפתחו עסקים, בספטמבר נכנסו לסגר.

שלמה קרעי: המדינה הכניסה אותם לסגר.

ישראל כץ: בסדר.

ישראל כץ: הטיעון הזה עלה גם עם אחרים.

ישראל כץ: גם אחרים העלו את אותו טיעון.

ערן יעקב: שלמה, הם פתחו בתוך עולם של קורונה.

ערן יעקב: זה לא שהם פתחו ופתאום הופיע ברבור שחור.

קרן ברק: מה ביקשנו?

קרן ברק: פטור מארנונה.

קרן ברק: אתה צודק לגבי שאר המענקים, אבל לגבי פטור מארנונה, עומד עסק ומשלם ארנונה על עסק סגור.

שלמה קרעי: אתה סגרת אותו.

קרן ברק: אין לו שום הכנסות, ויש לו רק הוצאות.

ישראל כץ: לכן הוא לא צריך להוכיח נזק.

קרן ברק: על זה אנחנו מדברים.

קרן ברק: לא דיברנו איתך עכשיו על מענקים.

ישראל כץ: קרן, לכן הוא לא צריך להוכיח נזק, וזה היתרון שלו על פני כל האחרים.

ישראל כץ: הוא צריך להוכיח סגירה של שליש מכל פרק הזמן הזה.

קרן ברק: אנחנו אומרים שמספטמבר.

קרן ברק: תן עוד חודשיים.

ישראל כץ: אם הוא היה סגור שליש בכל תקופה, הוא יקבל עד 15,000 שקלים לארנונה.

שלמה קרעי: מספטמבר, השר.

שלמה קרעי: תבוא לקראתנו.

קרן ברק: תבוא.

ישראל כץ: הטיעון על ספטמבר עלה גם בעסקים מעל 400 מיליון.

שלמה קרעי: הם קיבלו הלוואות, והמדינה שילמה להם ריבית לשנה שלמה.

שלמה קרעי: עזוב, זה לא אותו הדבר.

ישראל כץ: למי?

ישראל כץ: למי?

שלמה קרעי: לכל אלה שלקחו הלוואות בערבות מדינה.

שלמה קרעי: אתה שילמת להם את הריבית לכל השנה.

שלמה קרעי: העסקים החדשים לא.

ישראל כץ: נתתם הטבה משמעותית לתקופה העתידית, והלכנו אחורה כמידת היכולת, לאור התקדים שהיה עם עסקים גדולים מאוד.

ינון אזולאי: יש אנשים בזום שמחכים.

רם בן ברק: עסק סגור, יש לו עדיין הוצאות קבועות.

רם בן ברק: אם הוא לא בעל הנכס, הוא צריך לשלם גם שכר דירה.

ינון אזולאי: רם בן ברק, תודה.

ינון אזולאי: ירון גינדי, בבקשה.

ירון גינדי: שלום לכולם, תודה רבה לאוצר על התוכנית החדשה.

ירון גינדי: בתוכנית החדשה יש רק בעיה אחת, בנוגע לעסקים חדשים משנת 2019.

ירון גינדי: החוק הקיים אומר שלוקחים עסקים חדשים משנת 2019, ומשווים את המחזור שלהם מרגע שהם פתחו את העסק ב-2019 לעומת אותה תקופה מקבילה ב-2020, ולזה מוסיפים את המענקים.

ירון גינדי: התוצאה של זה, ואני בטוח ששר האוצר שיושב פה לא התכוון לה, היא שעסקים חדשים שפתחו באוקטובר 2019, למשל, מה ייקחו?

ירון גינדי: ייקחו את המחזור של אוקטובר-נובמבר-דצמבר 2019, וישוו את זה למחזור ב-2020, אבל יוסיפו לזה את כל המענקים שהוא קיבל ב-2019, כולל מרס-אפריל 2019.

ירון גינדי: שר האוצר קבע בתוכנית הגדולה שלו, שגם עסק שנפתח באוקטובר 2019, זכאי לקבל את המענקים של מאי-יוני 2020, למרות שלא היה לו בכלל מחזור במאי-יוני 2019.

ירון גינדי: הוא קיבל מענקים רגילים, אבל הוא לא יזכה לקבל את המענק של הפגיעה הממושכת.

ירון גינדי: שר האוצר, שנמצא פה איתנו, ממש לא התכוון לזה.

ירון גינדי: תודה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: יש התייחסות?

ערן יעקב: אכן, יש מקום לתת מענה למה שהוא מעלה.

ערן יעקב: אנחנו ניתן לזה מענה ונתקן.

גיא גולדמן: בהשוואת התקופות אין בעיה – תקופת הבסיס ותקופת הזכאות.

גיא גולדמן: אם יש שם עיוות, אני לא רואה בעיה להסדיר אותו בפרשנות, ואנחנו בודקים ברגעים אלה.

גיא גולדמן: אם צריך, אנחנו ניתן גם הסמכה למנהל בחוק לעשות את ההתאמה כך שלא יהיה עיוות.

ישראל כץ: זה חייב להיות מנוסח בחוק, לא?

גיא גולדמן: יכול להיות שאפשר בפרשנות, ואנחנו עושים דברים כאלה כשיש פינה.

ינון אזולאי: עזוב פרשנויות, אנחנו רוצים בחוק.

גיא גולדמן: עומד פה מנהל רשות המסים, ולא יהיה עיוות.

אופיר כץ: את מה שהוא אומר אפשר בפרשנות או שחייבים לחוקק את זה?

ינון אזולאי: הוא מפרש שחייבים רק בחוק.

גיא גולדמן: אז תכתוב שלא יהיה עיוות בחוק.

גיא גולדמן: קיבלנו את ההערה הזאת עכשיו, ואני אומר שזאת פינה שניתן לה פתרון.

גיא גולדמן: לשבת עכשיו חצי שעה ולחשוב מה לכתוב, בעיניי זה בזבוז זמן של הוועדה.

ינון אזולאי: יש פה יועצים משפטיים.

ינון אזולאי: תאמין לי, בחצי דקה הם יעשו את זה.

ישראל כץ: הפתרון מובטח ומסודר?

גיא גולדמן: כן, אנחנו אומרים שהפתרון מובטח.

ינון אזולאי: ינסחו משהו בהבנה תוך כדי הדיון.

גיא גולדמן: בעיניי, נכון להשאיר למנהל לעשות את ההתאמות הנדרשות, לעוסקים שלא פתחו ב-2019, ואז ברור שהוא צריך להשוות את המצב.

ינון אזולאי: אין בעיה, הם ינסחו את החוק ותעשו את הניסוחים ביניכם.

מיקי לוי: אני חייב להגיד את זה בפעם הרביעית?

מיקי לוי: אתם לא נותנים לי תשובות, בבקשה, אדוני השר, אדוני המנכ"ל.

מיקי לוי: אני מבקש לבחון ולתת לי עכשיו תשובה.

מיקי לוי: לתת לעסקים מעל 300,000 השתתפות ב-60% ממה שהם קיבלו עד כה, עד 50%.

מיקי לוי: זה לא הרבה כסף.

ערן יעקב: אני אסביר.

ערן יעקב: זה לא מעט כסף.

מיקי לוי: אבל זה אוויר.

ערן יעקב: אני אסביר.

ערן יעקב: המענק הזה עולה בערך 1.8 מיליארד, והמשמעות של מה שאתה מבקש הוא בערך 10%.

ערן יעקב: זה יכול להגיע גם עד 150 מיליון.

ישראל כץ: למה 10%?

ישראל כץ: זה לא בהכרח.

ערן יעקב: אני אומר שזה יכול להגיע.

מיקי לוי: אתה הולך למקסימום.

ישראל כץ: זה לא 10%.

ישראל כץ: מי שמגיע ל-50%, זה לא מוסיף לו כלום.

ישראל כץ: מי שמקבל 50,000, זה לא מוסיף לו כלום, וזה כל הגדולים.

ישראל כץ: דווקא אלה שבממוצע 20%, זה מוסיף לכל אחד עוד כמה אלפי שקלים.

ישראל כץ: נניח, במקום לקבל 20,000, הם יקבלו 20,000 ומשהו.

ישראל כץ: דבר דומה.

מיקי לוי: אתה לוקח את הכול במקום לקחת את הדלתא.

ערן יעקב: השר, הוא חישב את זה פה, וזה מגיע ל-140 מיליון.

ישראל כץ: מצוין, טוב מאוד.

מיקי לוי: מצוין, כל הכבוד.

מיקי לוי: נרשם.

מיקי לוי: חבר'ה, השר אישר, חבל לכם על הזמן.

ינון אזולאי: מה סוכם?

מיקי לוי: גיא, תהיה איתי, בבקשה.

מיקי לוי: סוכם לתת לעסקים מעל 300,000, השתתפות ב-60% ממה שקיבלו עד 50,000.

אייל לב ארי: במקום 50,000, להעלות ל-60.

ישראל כץ: קבעו 50% מהמענקים שהם קיבלו, עד 50,000.

ישראל כץ: מיקי אומר, 60% מהמענקים שהם קיבלו.

ערן יעקב: כל זה כפוף לכך שנבדוק, שאין בעיה תפעולית.

מיקי לוי: מה תפעולי?

מיקי לוי: ערן, אני יכול להיות עובד שלך ברשות המסים?

ישראל כץ: תפעולית, זה אמור לעבוד לטובתנו, לא נגדנו.

מיקי לוי: אחלה הישג, תודה רבה לכם.

ינון אזולאי: חברת הכנסת מיכל, בבקשה.

מיכל וונש: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, כבוד השר, אני צריכה את הקשב שלך, ואני ממתינה בסבלנות.

מיכל וונש: כבוד השר, אני מגיעה לדיון הזה כיושבת-ראש הוועדה להתמודדות עם סמים ואלכוהול.

מיכל וונש: אנחנו מנסים לקבל תשובה מכבודך, מדוע טרם חתמת על צו מיסוי על סיגריות אלקטרוניות דווקא בעת הזאת.

מיכל וונש: אנחנו יודעים שיותר ויותר אזרחי מדינת ישראל, 8,000 מהם, מתים בשנה מעישון.

מיכל וונש: אנחנו יודעים שבתקופת הקורונה יותר ויותר מעשנים, ואנחנו גם יודעים שהסיגריות האלקטרוניות נמצאות בצורה מתודית ברדיוס של קילומטר מבתי ספר תיכון.

מיכל וונש: הלוואי וזה היה מאוד מצחיק, אבל זה לא מצחיק.

מיכל וונש: ביקשתי, כבוד השר – אני אמתין.

מיכל וונש: כבוד השר, הגשתי שאילתה, והסגן שלך הביע את תמיכתו.

מיכל וונש: אני מבקשת ממשרדך וממך לחתום על צו מיסוי שטרם נחתם.

מיכל וונש: סיגריות אלקטרוניות, כפי שאתה בטח יודע, אינן ממוסות, וזה אומר שעלותן היא כ-30% פחות מכל מוצר אחר.

מיכל וונש: יש תרגום ישיר של בני ובנות הנוער ושל כלל אזרחי מדינת ישראל, דווקא בתקופה הזאת.

מיכל וונש: זה ממש עניין של דחיפות גדולה.

מיכל וונש: זה צו מיסוי שיושב על שולחנך, ומשרד הבריאות כבר תמך.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: איריס שטרק, בבקשה.

מיכל וונש: כבוד השר, יש סיכוי לתשובה בנושא של צו המיסוי?

ישראל כץ: אני לא מכיר.

ינון אזולאי: זה לא נושא הדיון שעלה עכשיו.

מיכל וונש: אני יודעת שזה לא נושא הדיון, אבל היות ולא יהיו לי עוד הזדמנויות להעלות את הנושא החשוב הזה, כבוד היושב-ראש, והיות ומשרד הבריאות כבר - - -

ינון אזולאי: העלית את הנושא, ואני אבקש מלשכת השר שתדברי איתם.

ינון אזולאי: איריס שטרק, בזום, בבקשה.

איריס שטרק: שלום, ראשית, אדוני השר, תודה רבה לך על הקשב למגזר העסקי, על התוכניות שנעשות, ועל ההשתנות כתוצאה מהקשב למגזר העסקי.

איריס שטרק: לטעמי, זה די מעיד על ההבנה.

איריס שטרק: אני גם רוצה להודות בהזדמנות הזאת לרשות המסים, על הדו-שיח, וגם על הנכונות להקשיב, לשנות דברים תוך כדי תנועה.

איריס שטרק: זה DNA שבדרך כלל לוקח, ועכשיו צריך להיות ב-DNA של אמפתיה ונתינה.

איריס שטרק: אז ראשית, תודה.

איריס שטרק: אני רוצה להזכיר כמה דברים, ולהתייחס אליהם.

איריס שטרק: מנובמבר אין אף מענק לעידוד תעסוקה.

איריס שטרק: אנחנו, המעסיקים, העצמאים והחברות שמניעים את המשק, אין לנו היום שום תמריץ לעודד ולהחזיק את העובדים, למרות כל הקושי שנאבקים.

איריס שטרק: לשכת רואי החשבון באמת רואה ברוחב את המגזר העסקי כולו, מהקטנים ביותר לגדולים, ויש חשיבות אדירה לעודד את המעסיקים.

איריס שטרק: זאת מלחמת קיום היום.

ינון אזולאי: איריס, אני חייב להפסיק אותך, כי אני לא רואה שמישהו מהאוצר עם קשב אלייך.

ינון אזולאי: אתה איתנו?

ינון אזולאי: בסדר, אפשר להמשיך.

איריס שטרק: זה הנושא הראשון, עידוד תעסוקה.

איריס שטרק: הדבר השני שעלה פה בוועדה, ניתן מענק שהיה מצוין לספטמבר-אוקטובר – מענק שימור עובדים – שעודד על כל עובד על כל עובד שנשאר מינואר-פברואר.

איריס שטרק: בטעות, המענק הזה יש עליו מע"מ.

איריס שטרק: כל המענקים היו ללא מע"מ, ואני מבקשת לגרוע עוד 15% ומשהו מכל המענקים האלה.

איריס שטרק: זה בהחלט נזק, ואני בטוחה שזו לא הייתה כוונת המחוקק.

איריס שטרק: אני חושבת שראוי שתהיה התייחסות, זה עלה בדיון הקודם של הוועדה.

איריס שטרק: לגבי התוכנית עצמה, אני רוצה לומר כמה דברים.

איריס שטרק: החלוקה של המענק בנושא של מספר התקופות, גם אם עסק היה זכאי לשלוש תקופות בלבד, מחלקים את זה בחמש או בארבע תקופות.

איריס שטרק: אין בזה היגיון בממוצע.

איריס שטרק: אם עסק היה זכאי במשך שלושה חודשים, הרי לא עושים ממוצע של הירידה במחזור.

איריס שטרק: יכול להיות שהייתה ירידה גדולה, ובחודש אחד פחות.

איריס שטרק: אין ראייה שנתית, ולכן צריך לחלק למספר תקופות, שלגביהן הייתה זכאות למענק, ולא לחלק לכל פער התקופות שבגינן ניתן מענק.

איריס שטרק: זה יוצר עיוות מאוד גדול.

איריס שטרק: הערה נוספת, עוסקים פטורים, הם עוסקים שאנחנו רוצים גם לעודד מאוד.

איריס שטרק: אלה עוסקים מאוד קטנים.

איריס שטרק: בהתחלה הייתה הצעה לגבי ירידה של 20%, וזה עלה ל-25%.

איריס שטרק: אני בהחלט חושבת שצריך לעודד אותם.

איריס שטרק: עסק קטן כזה, שהוא עד 100,000 שקל, ונפגע ב-20%, זה מאוד קריטי.

איריס שטרק: הערה נוספת, המענק עד 300,000 הוא מענק מדורג.

איריס שטרק: אני חושבת שכדי שרשות המסים תעבוד מהר – אדוני השר, אני קוראת לך לתמרץ בכוח אדם בנושא המענקים, כי שמענו כאן על הבעיה עם הטיפול.

איריס שטרק: אנשים עושים שם עבודה יום ולילה, ולצערי הם לא מסוגלים להתמודד עם המסה ועם הדברים.

איריס שטרק: לכן, אני קוראת לתגבר בחודשים האלה, כדי לתת מענה הרבה יותר מהיר ממה שנקבע בחוק.

איריס שטרק: המענק עד 300,000 שקל, בגלל שהוא מדורג, הוא מסורבל הרבה יותר והוא קשה.

איריס שטרק: אני מציעה להגיד לכל מי שהייתה לו ירידה מעל 25%, למצות את הסכום ולתת, כדי שרשות המסים תעבוד מהר.

איריס שטרק: אני רוצה עוד לומר שיש לנו הרבה תלות גם בשימור עובדים וגם בארנונה, בקבלת החלטות לגבי המענקים.

איריס שטרק: גם לוח הזמנים לגבי המענקים חייב להיות הרבה יותר מהיר, כי פשוט עסקים לא שורדים.

ינון אזולאי: איריס, תודה.

איריס שטרק: תודה רבה.

ינון אזולאי: התייחסות של האוצר, בבקשה.

הראל שליסל: קודם כול, לגבי המענק של עסקים עד 300,000.

הראל שליסל: הרציונל היה להגיד שמי שנפגע יותר, יקבל יותר.

הראל שליסל: מה שאת מציעה פה עכשיו, זה פשוט לתת לכולם הרבה.

הראל שליסל: אנחנו מנסים לגעת במי שנפגע יותר, ולתת לו יותר, ומי שנפגע 40%, לתת לו סכום מסוים.

ינון אזולאי: למרות שזה מסרבל לכם.

הראל שליסל: הלכנו לצעד מקל.

הראל שליסל: בעצם השווינו בין מחזורים של 0 עד 100, 100 עד 200 ו-200 עד 300.

הראל שליסל: דווקא כדי להקל, כולם מקבלים את אותו מענק, כתלות בהיקף הפגיעה.

הראל שליסל: החשיבות של הקשר להיקף הפגיעה מהותית, ואי-אפשר לוותר עליה.

הראל שליסל: דיברת על זה שאפשר להסתכל רק על פגיעה של חודש מסוים.

הראל שליסל: זה גם לא נכון, כי יכול להיות עסק שנפגע רק בחודש אחד, וחודש אחריו התאושש.

הראל שליסל: הרציונל במענק הזה הוא להסתכל על פגיעה ממושכת, על פגיעה במשך שנה שלמה או לתקופות ממושכות, ולא לחודש אחד.

איריס שטרק: אבל אתה לא נותן לי מענקים על כל הירידה השנתית; אתה נותן מענקים בגין חודשים ספציפיים.

איריס שטרק: ואם אתה לא ממצה את זה רק על אותם חודשים שנתת, יצרת פה עיוות.

איריס שטרק: אתה לא נותן מענקים בכל חודשיים, לפי מצטבר.

איריס שטרק: אתה נותן אותם לפי אותם חודשיים בפני עצמם.

איריס שטרק: לכן, המיצוע צריך להיות רק על החודשים שבהם הייתה זכאות למענק.

הראל שליסל: אבל אם אני אמצה רק על החודשים שנתתי, אני יכול באופן אבסורדי לתת דווקא לעסק שפתאום נפגע באופן חד-פעמי, נניח, ב-40%, ואחר כך חזר לסורו.

הראל שליסל: הוא יקבל יותר מעסק שנפגע 30% באופן ממושך.

הראל שליסל: זה לא הגיוני, וזה מה שעלול לקרות עם המודל שאת מציעה.

איריס שטרק: לא, זה לא נכון.

איריס שטרק: אם נתת 5,000 שקל, נניח, שלוש פעמים בחודשים שהיו, עכשיו תחלק את הסכום הזה על פני חמש תקופות או ארבע תקופות.

איריס שטרק: זה מצב שבו אתה פשוט מוריד את הממוצע בלי התייחסות לתקופה שבה הוא היה זכאי למענק.

הראל שליסל: במודל שאת מציעה, אם עסק נפגע חד-פעמית או לצורך המענק, נפגע ב-40%, הוא יקבל יותר מעסק שנפגע כל השנה ב-35%.

הראל שליסל: זה לא הגיוני.

ינון אזולאי: מה עם המע"מ ושימור עובדים?

איריס שטרק: זה המענק היחיד שבטעות, לדעתי, לגביו לא פטרו ממע"מ.

איריס שטרק: זה אותו מענק שימור עובדים, שהייתי רוצה שיימשך כדי לעודד עסקים בספטמבר-אוקטובר.

איריס שטרק: המענק הזה חייב במע"מ, ואני רוצה להאמין שזאת טעות.

איריס שטרק: זאת אומרת, מתוך הסכום יילקחו 15% למע"מ.

גיא גולדמן: זה עלה בדיון קודם.

אסף וסרצוג: אני אבדוק את זה, אני לא מכיר את הסוגיה.

אסף וסרצוג: פעם ראשונה שאני שומע על זה.

אסף וסרצוג: אני אבדוק.

ישראל כץ: היא מסבירה.

אסף וסרצוג: אני אבדוק ואחזיר תשובה.

ינון אזולאי: זה לא בחקיקה, אבל זאת הסכמה שלכם.

גיא גולדמן: זה חייב להיות בחקיקה בכל מקרה.

ינון אזולאי: אני לא חושב שזה צריך להיות בחקיקה.

איריס שטרק: זה היה בהחלטת ממשלה, לדעתי.

איריס שטרק: אני חוזרת ואומרת שהתשובה שניתנה לי קודם, לפי כל חישוב ממוצע, רק פוגעת בעסקים.

איריס שטרק: עסקים שקיבלו מענקים בחלק מהתקופות, הממוצע צריך להיות לגבי אותו חלק, כי גם המענק ניתן רק לגבי אותו חלק.

איריס שטרק: תעשו ניסויים מספריים ותראו - - -

ינון אזולאי: היא צודקת, החישוב נכון.

ינון אזולאי: היא צודקת במאה אחוזים.

הראל שליסל: תחשוב על עסק שנפגע פעם אחת ב-40%, ובשאר הפעמים הוא חזר לתפקוד מלא.

הראל שליסל: אם תחשב לו רק על הפעם ההיא, הוא יקבל עכשיו מענק - - -

ינון אזולאי: היא לא מדברת רק על פעם אחת.

ינון אזולאי: היא אומרת שאם זה שלוש, תחלק את זה בשלוש.

ינון אזולאי: איריס, נכון?

איריס שטרק: כן.

איריס שטרק: אני מדברת רק על תקופות הזכאות.

איריס שטרק: הייתי זכאית לשתי תקופות, קיבלתי סכום אחד בכל תקופה ואני אומרת שאת הסכום הממוצע הזה לחלק על פני התקופה שאני זכאית.

ינון אזולאי: איריס, תודה.

הראל שליסל: איזה עסק נפגע יותר, לדעתך?

הראל שליסל: עסק שנפגע 35% על פני תשעה חודשים, או עסק שפעם אחת נפגע ב-50%, ואחר כך לפעילות מלאה?

הראל שליסל: לשיטתה, העסק השני יקבל יותר, וזה לא הגיוני.

הראל שליסל: זה יוצר עיוות.

איריס שטרק: אתה לא נותן מענקים לפי ממוצע שנתי.

איריס שטרק: לא פעלת ככה.

ינון אזולאי: אני לא מסכים עם החישוב שלך.

ינון אזולאי: זה לא נכון.

הראל שליסל: עסק אחד נפגע כמעט כל השנה ב-30%, אז הוא הפסיד 30% על המחזור על פני שנה שלמה.

הראל שליסל: לעומתו, עסק שכל השנה היה בסדר, נניח, ופתאום ירד ב-60% פעם אחת וחזר בחזרה.

הראל שליסל: לכאורה, הוא יקבל עכשיו מענק יותר גבוה מעסק שכספית נפגע הרבה יותר ממנו.

הראל שליסל: זה לא הגיוני.

ינון אזולאי: זה לא נכון.

ינון אזולאי: הלאה.

שלמה קרעי: קודם כול, זה סביר שעסק יקבל לפי הממוצע של תשעה חודשים.

ינון אזולאי: זה מה שאיריס אומרת.

הראל שליסל: לא.

הראל שליסל: היא אומרת שאם תהיה פעם אחת, תן לו את הכול.

הראל שליסל: זה לא הגיוני.

ינון אזולאי: תקבע את הממוצע על פי החלוקה של המענקים.

שלמה קרעי: הרי פה זה מענק מיוחד לפגיעה מתמשכת.

שלמה קרעי: פגיעה מסוימת באה בחשבון בשקלול של המענק.

גיא גולדמן: לגבי המע"מ.

גיא גולדמן: התקנות קובעות היום בתקנה 3, שתמריץ שניתן למעסיק לפי החלטת ממשלה, שהינו בגדר השתתפות בהעסקת עובדים ובהכשרתם, פטור ממע"מ.

גיא גולדמן: נבחן את זה ביחד עם החטיבה המקצועית ונוציא הודעה.

ינון אזולאי: אתם מסכימים שזה צריך להיות פטור ממע"מ.

גיא גולדמן: אם לא, נביא תיקון בתקנות, אבל יכול להיות שלא צריך.

ינון אזולאי: לפני שאנחנו ממשיכים, חנן ארליך איתנו בשביל לשמוע על ה-100 מיליון של העמותות.

חנן ארליך: שלום, דובר קודם כאילו הועבר אלינו נוהל מתוקן שעוסק ב-100 מיליון למוסדות ציבור.

חנן ארליך: אני רוצה לדייק, הוא לא הועבר אלינו עדיין.

חנן ארליך: הוא נמצא עדיין במשרד האוצר, וקיבלתי הודעה שהוא עתיד להיות מועבר אלינו בזמן הקרוב.

חנן ארליך: הועברו המבחנים, מתוקנים, לא הועבר הנוהל וגם לא הועברו כלל הערות הציבור.

ינון אזולאי: כנראה בגלל שבדואר עדיין לא עובדים.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: משרד האוצר, תמיר, קודם נתת פה הצהרה.

ינון אזולאי: בסופו של דבר, העמותות עוזרות לאותם חלשים, והן נפגעות הכי הרבה.

ינון אזולאי: אנחנו עדיין נמצאים בסחבת הזאת.

ינון אזולאי: כשזה יגיע אליכם, להערכתך תוך כמה זמן תוציאו את זה?

חנן ארליך: יומיים-שלושה, אם לא יהיו עיכובים מיוחדים.

חנן ארליך: ברשותך, לגבי הסיוע לתיירות, שאושר בזמנו.

חנן ארליך: יש גם גופי תיירות שהם לא גופים עסקיים רגילים, מלונאיים, אלא מוסדות ציבור ספורים.

חנן ארליך: גם לגביהם צריך לעשות תיקון בנוהל, וחשוב מאוד שמשרד האוצר יגבש תיקון בנוהל, שמתייחס גם אליהם, אחרת יהיה להם קושי רב בהגשת בקשות.

ינון אזולאי: תודה, אנשי האוצר רואים את זה.

ינון אזולאי: תודה רבה, חנן.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים להמשיך.

ינון אזולאי: אני רוצה שתדעו שעצמאי שמקבל חל"ת, אם בסוף השנה יראו שהעצמאי שלו עלה יותר ממה שהוא אמור היה לקבל, הוא אמור להחזיר כסף.

ינון אזולאי: כלומר, לא יכול להיות שאדם יהיה גם עצמאי וגם בחל"ת, למרות שיכול להיות דבר כזה.

ינון אזולאי: אני חושב שזה דבר שצריך לתקן.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שבסוף שנה תגידו לאדם שיצא לחל"ת בגלל הקורונה, שהוא הרוויח יותר כעצמאי, והוא יצטרך להחזיר.

ינון אזולאי: אתה מכיר את זה?

ערן יעקב: לא.

ינון אזולאי: זאת פנייה שקיבלנו, ואם תרצה, אני אעביר לך אותה.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שאדם שיצא לחל"ת בגלל מצב הקורונה, יצטרך להחזיר את הכסף הזה.

ינון אזולאי: בנושא המשפחתונים, ביקשנו שיהיה מענק סיוע לאותן בעלות משפחתונים.

ינון אזולאי: אני חושב שגם הן נפגעו ומגיע להן.

ינון אזולאי: יש משפחתונים חדשים שנפתחו ב-2020, וזה כמו עסק חדש.

ינון אזולאי: צריך לדעת מה אנחנו עושים איתם, כי בסופו של דבר לא באו אליהם ילדים.

ינון אזולאי: איך אנחנו מטפלים בנושא שלהם?

ינון אזולאי: בעלות משפחתונים שמגישות דוחות, מבקשים מהן דוחות של שנתיים.

ינון אזולאי: הרי הן לא צריכות בכלל דוחות, כי ברגע שהן מוכרות במשרד הרווחה, הן לא עוסק פטור ולא נותנים להן להיות עצמאיות.

ינון אזולאי: גיא, נראה לי שאתה יכול לענות לי על זה וצריך לפתור את הבעיה הזאת.

ינון אזולאי: הייתי רוצה לתת סיוע לבעלות משפחתונים, שזה מענק סוציאלי ולקבל תשובה בנושא של המשפחתונים שנפתחו ב-2020.

ינון אזולאי: דבר נוסף הוא לגבי חופשת לידה של עוסקת עצמאית.

ינון אזולאי: אם היא הייתה עצמאית ב-2020 וילדה, היא תקבל על פי הלידה שלה, ולא על פי מה שהיא הייתה ב-2019.

ינון אזולאי: התיקון שעשינו היה לגבי עובדות שכירות, אבל אלה שיש להן עוסק פטור, הייתי רוצה לדעת אם זה מתייחס גם להן, כשהן מביאות את הדוחות של 2019.

אסף וסרצוג: אנחנו נבדוק את זה.

ינון אזולאי: אפשר להמשיך בהקראה, ונחכה לתשובה.

שלמה קרעי: רק דבר אחד, ברשותך.

שלמה קרעי: אם אתה זוכר, הסעיף שכמעט אישרנו בחוק של הארכת מועדים, היה בנושא הבנק החברתי, שנותן הלוואות לאלה שהבנקים לא נותנים להם – משפחות ועסקים שנמצאים בקשיים.

שלמה קרעי: אדוני השר, הזכירו אותך כמי שמתלבט לגבי זה, ולכן לא הכנסנו את זה בחוק הקודם.

שלמה קרעי: הבנק החברתי הוא מלכ"ר, אבל היום החוק באופן טכני לא מאפשר לו להיות.

שלמה קרעי: בנושא של המע"מ, בבנק ישראל אמרו שאין להם התנגדות לתיקון הזה, ואמרו שאתם צריכים עוד לחשוב על זה.

ישראל כץ: היה לך הישג יפה עם הפריים, גיבינו ותמכנו.

ינון אזולאי: אומר השר שאי אפשר לתת לך שני הישגים באותו עניין.

ינון אזולאי: עזוב.

שלמה קרעי: אדוני השר, הפריים זה מאבק ארוך שנים.

ינון אזולאי: אתה מעלה את זה, אבל זה לא ייכנס לחוק.

ישראל כץ: אתה לא מצפה שזה ייכנס לחוק, אתה מעלה באופן עקרוני.

שלמה קרעי: אני מצפה שכן.

שלמה קרעי: זה תיקון קטן, טכני.

שלמה קרעי: אין בזה עלות תקציבית.

ישראל כץ: אי-אפשר להכניס לחוק דבר כזה.

ישראל כץ: אני מוכן לקיים דיון בנושא בשבוע הבא.

ינון אזולאי: זה לא נושא של מס רכישה, שאפשר להעלות ככה.

ישראל כץ: אפשר לקיים דיון ולנסות לקדם את זה, אבל לא בחוק.

ישראל כץ: נקיים דיון על זה בשבוע הבא, תביא את כל הנימוקים, ונראה.

ינון אזולאי: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: ביקשתי את זכות הדיבור, כי זה בדיוק הסעיף שדיברתי עליו בתחילת הדיון.

אופיר כץ: סעיף 14ב, אם אני מבין נכון, מדובר בו על זכות המענק, על הפגיעה הממושכת, אבל יש פה עוד איזה סוג של תנאי.

אופיר כץ: אומרים שאם הוא כלול, הוא זכאי, אבל הרווח בין 2019 ל-2020 קטן מסכום המענק, ילכו לפי המינימום, לפי ההפרש בין 2019 ל-2020, ולא לפי הסכום שאמור להגיע אליו.

אופיר כץ: אני חושב שזה דבר מיותר, ואנחנו צריכים ללכת לקראת בעל עסק שזכאי.

אופיר כץ: ללכת לפי המספרים שאתם קבעתם, ולא לפי ההפרש בין 2019 ל-2020, שאמור להיות קטן יותר.

גיא גולדמן: אני אגיד כבר שלרשות המסים ממילא יש בעיה להפעיל את הסעיף בנוסחו הקיים.

גיא גולדמן: יש בעיה תפעולית ליישם אותו.

ישראל כץ: מצוין, אז הוא פותר גם את הבעיה - -

אופיר כץ: זאת פעם ראשונה שאתה עונה לי ככה.

ישראל כץ: אין בעיה, על חשבון הבית.

גיא גולדמן: אני אגיד מה מטרת הסעיף, שמונח לפניכם.

גיא גולדמן: המטרה הייתה לצמצם פגיעה בשוויון.

ישראל כץ: אופיר, רגע, אתה מוותר על ה-2 מ-4, מ-5.

גיא גולדמן: יש בעיה ליישם אותו.

גיא גולדמן: המטרה הייתה לצמצם פגיעה בשוויון, וזה אותו רציונל בדיוק של 14א, של אותה מגבלה, לתת לעוסק את מה שהיה לו ב-2019 ולא יותר.

גיא גולדמן: במקרה שמחזור עסקאות של עוסק גדול ב-2019 בשקל אחד, על מה שהוא קיבל ב-2020 יחד עם המענקים, אז לא לתת לו יותר משקל.

גיא גולדמן: כלומר, להביא אותו למצב של עד 2019 ולא יותר.

גיא גולדמן: לרשות המסים יש בעיה ליישם את הסעיף בנוסח הקיים שלו, וזה אותו רציונל בדיוק כמו הסעיף הקודם.

ערן יעקב: אפשר להחליט שלוקחים את המענק הנוסף שנותנים, מוסיפים אותו ואומרים: 50% למי שעובר אותו.

אופיר כץ: יש את אלה שהם עד 300,000, ולהם יש לך סכום קבוע.

שרית פלבר: נכון.

שרית פלבר: אבל אם המענק הנוסף מוביל אותם מעבר למחזור שלהם ב-2019, הבשורה היא שניתן להם 50% מהמענק.

שרית פלבר: ככה אתה גם נותן להם, אבל לא מביא אותם למצב שמצבם טוב יותר ב-2020 מאשר ב-2019.

שרית פלבר: הרעיון הוא להביא את העסקים למצב שבו הם היו כשלא הייתה קורונה.

אופיר כץ: אבל יש להם תנאי סף ראשון, שאם הם לא נפגעו, הם לא נכנסים לזה כי הם לא עומדים בשלוש.

שרית פלבר: נכון.

שרית פלבר: אבל יכול להיות שמה שיביא את העוסק מעבר ל-2019, זה המענק הנוסף.

שרית פלבר: אנחנו מציעים פתרון לא לשלול לו את זה.

שרית פלבר: אנחנו לא אומרים שמי שיקבל את המענק הנוסף, מצבו יהיה יותר טוב ולכן נשלול לו את המענק.

שרית פלבר: זה לא מה שאנחנו אומרים.

שרית פלבר: אנחנו אומרים שאם המענק הנוסף מביא אותו לכך שמצבו ב-2020 הוא כמו ב-2019, הוא יקבל רק 50% מהמענק.

אופיר כץ: מעל 300,0000 או מתחת לזה?

שרית פלבר: בכלל.

אופיר כץ: אבל עד 300,000 זה לא לפי 50% אלא לפי החזר המחזור – 3,000, 5,000 ו-9,000.

שרית פלבר: מהסכום פיקס שהוא אמור לקבל, הוא יקבל 50% רק אם הסכום הנוסף מביא אותו מעבר למצבו ב-2019.

אופיר כץ: כשב-2019 מצבו היה יותר טוב?

אופיר כץ: ערן, מה עשינו בזה?

אופיר כץ: אם ב-2020 הוא קיבל שקל יותר מ-2019 - - -

ישראל כץ: אנחנו נוריד את הסעיף.

ינון אזולאי: אסי מסינג, היועץ המשפטי של משרד האוצר נמצא בזום ורוצה להגיב.

אסי מסינג: אני ארצה להתייחס לשאלת התמיכות שעלתה קודם לכן.

אסי מסינג: בעניין מה שמוצע כרגע, אי-אפשר להגיע למצב שבסוף מצבו של מי שיש לו קצת פחות מהמחזור, יהיה מצבו טוב יותר מאשר מישהו שהוא מעל המחזור.

אסי מסינג: לכן צריך לתת פה פתרון שמאזן גם בגלל הקושי התפעולי, וגם בגלל הצורך לא להוריד את הכול.

אסי מסינג: הפתרון שמוצע כרגע הוא אותו אחוז של סכום מתוך המענק, למשל 50% מתוך המענק עצמו.

אסי מסינג: זה מוביל למצב שבו, באופן נורמטיבי, בצורה כזאת או אחרת, יושווה המצב של סך כול מקבלי המענקים, בין אם אתה נמצא קצת מעל המחזור ובין אם אתה נמצא קצת מתחת למחזור.

אסי מסינג: לכן, הפתרון שעלה עכשיו הוא פתרון אפשרי.

אסי מסינג: פתרון שאומר: בוא נתעלם מכל מי שנמצא קצת מתחת, ויכול להיות שמצבו יהיה טוב יותר ממי שקצת מעל, הוא פתרון לא טוב גם בהיבט השוויון וגם בהשוואה ביחס לכל העסקים.

אסי מסינג: הפתרון הזה יאזן בין שני הדברים.

אסי מסינג: באשר לעניין התמיכות, אני אגיד במילה שקיבלנו לא מעט הערות שמתייחסות למבחנים ולנוהל שפרסמנו, ואנחנו בוחנים אותן.

אסי מסינג: אנחנו עושים את זה במהירות הנדרשת, ואני מקווה מאוד שנשלים את המהלך בימים הקרובים.

ינון אזולאי: להערכתך, עד סוף השבוע זה יהיה במשרד המשפטים?

אסי מסינג: בסוף השבוע הזה או בתחילת השבוע הבא.

אסי מסינג: בימים הקרובים, בכפוף לזה שהיו לא מעט הערות.

ינון אזולאי: תודה.

אופיר כץ: היושב-ראש, בנוגע ל-50%.

אופיר כץ: מי שהוכח שיש לו פגיעה, יקבל את המענק לפי מה שהם רשמו, כמו כל בן אדם שנפגע ב-2020.

אייל לב ארי: הרציונל של מענק הפגיעה הממושכת, כמו כל הרציונל של המענקים, הוא לצמצם עד לאיין את הפגיעה של העסקים בעקבות משבר הקורונה.

אייל לב ארי: אם אנחנו מורידים את הסיפה, ועושים השוואה לעומת 2019, שהייתה שנה טובה – היא לא הייתה שנה עם מגפה – אנחנו רוצים להגיע להשוואה, ולא להגיע למצב שבו אנחנו מעשירים גם את ה- - -

ערן יעקב: אבל אנחנו שמים הוצאות קבועות.

ערן יעקב: הן נמצאות שם.

אייל לב ארי: מתחשבים בהוצאות הקבועות.

אייל לב ארי: ההשוואה היא לא מחזור פלוס מחזור, אלא מחזור פלוס ההוצאות הקבועות, פלוס מה שהוא קיבל ביחס ל-2019.

אייל לב ארי: ככל שהוא מגיע לשוויון ב-2019, לכאורה הוא לא נפגע בעקבות הסיוע שהמדינה נתנה.

אייל לב ארי: ככל שהוא פחות מ-2019, ייתנו לו השלמה עד ל-2019 או עד לגובה - - -

ערן יעקב: רגע, זה לא ניתן ליישום; זה לא ניתן ליישום.

ערן יעקב: אי-אפשר ליישם את זה.

אופיר כץ: בוא נדבר במספרים.

אופיר כץ: עסק שמחזורו עד 300,000 שקל ונפגע ב-30%, זכאי ל-3,000 שקל.

אופיר כץ: ב-2020 הוא נפגע ב-100 שקל פחות מ-2019.

אופיר כץ: כמה הוא מקבל?

ערן יעקב: אם אתה משווה את 2019 ל-2020, ואתה לוקח את 2020 כולל המענקים שהוא קיבל לאורך השנה, אם הוא עובר, הוא לא מקבל כלום.

אופיר כץ: עשיתי כבר את כל השקלול.

אופיר כץ: ברגע שהוא הגיע לפה וההפרש הוא 100 שקל בין 2019 ל-2020, מה קורה?

ערן יעקב: הוא יקבל רק את ההפרש.

שרית פלבר: חבר הכנסת כץ, במקרה כזה אתה מוביל אותו למצב שבו מצבו ב-2020 יהיה יותר טוב מ-2019.

שרית פלבר: בחוק הזה אנחנו מוסיפים לו למחזור רק מענק הוצאות קבועות.

שרית פלבר: יש לו גם מענק סוציאלי, שלא בא בחשבון, כך שיכול להיות שמצבו אפילו עוד יותר טוב.

שרית פלבר: יש לנו הצעה אחרת, שזה לא יהיה רק ההפרש, כי לרשות המסים יש קושי לתפעל את זה.

שרית פלבר: ההצעה היא שזה יהיה 50% מסכום המענק שלו הוא זכאי, אם המענק שמוצע כרגע בחוק הזה, מוביל אותו מעבר למחזור של 2019.

אופיר כץ: אז אני חוזר ל-2 מ-4.

אופיר כץ: אני מתעקש שבחוק יהיה 2 מ-4.

שרית פלבר: - - - אלה לא דברים שכרוכים מבחינתנו.

ערן יעקב: מה שמופיע כרגע בחוק, רשות המסים לא יודעת לתפעל אותו.

ערן יעקב: כדי שתהיה יכולת תפעולית, נצטרך להקצות כוח אדם וזה אומר שהאנשים האלה לא יראו את הכסף הזה בזמן הקרוב.

ישראל כץ: למה אתה אומר את זה עכשיו?

אופיר כץ: אני לא מבין.

אופיר כץ: אתם הבאתם לנו נוסח, שבטח עברתם עליו, ואתם אומרים: הנוסח שהבאנו לכם, אנשים לא יראו את הכסף?

אופיר כץ: אתה מנסה להפיל את זה עלינו?

אופיר כץ: לא הבנתי.

ערן יעקב: אתה צודק שהובא נוסח, והדבר הזה הוכנס לתוך הנוסח, אבל היכולת התפעולית של זה - - -

ישראל כץ: של מה?

ישראל כץ: של מה?

ערן יעקב: של ההפרש.

ערן יעקב: יש קושי רב לבצע את הדבר הזה ויש לו משמעויות.

ישראל כץ: אני מבין את ההערות הכלליות, אבל במאזן של ההסכמה בוועדה, ואתה גם אומר שאתה לא יכול לתפעל את זה, אז תורידו את זה.

ישראל כץ: זה הכול.

שרית פלבר: אבל מצאנו פתרון אחר.

אייל לב ארי: שרית, הפתרון שמצאתם אפשרי?

שרית פלבר: להבנתנו כן.

שרית פלבר: זה לא מה שכתוב כרגע.

אופיר כץ: אני רוצה להבין.

אופיר כץ: הוא אומר שתפעולית אי-אפשר לעשות את זה?

שרית פלבר: את מה שכתוב כאן.

ינון אזולאי: רגע, אי-אפשר לשמוע.

אייל לב ארי: אדוני השר, אני מבין.

אייל לב ארי: הם מציעים משהו אחר, ועכשיו שואל חבר הכנסת כץ לגבי ההצעה שהוצעה.

אופיר כץ: אם אתם אומרים שיש בעיה תפעולית לתת להם 100%, איך אין בעיה תפעולית לתת להם 50%?

ערן יעקב: מה שמוצג פה, גם לו יש קושי תפעולי רב.

אופיר כץ: בשביל להגיע ל-50%, אתה גם צריך לדעת מה ה-100%.

אופיר כץ: מה ההבדל?

אופיר כץ: אנחנו נשאיר את הבקשה שלנו ל-2 מ-4.

שלמה קרעי: ערן, אני חושב שהוויכוח הזה הוא ויכוח תיאורטי, הוא ויכוח על קבוצה ריקה.

שלמה קרעי: תנסה.

שלמה קרעי: תביאו סימולציה, תעשו דוגמה מספרית, ואני לא חושב שתמצאו מישהו שהייתה לו ירידה של 40% במחזור, והיה זכאי למענק - - -

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: ערן, אנחנו הולכים עכשיו על 2 מ-4.

ינון אזולאי: אם תביאו פתרון אחר שיהיה טוב לוועדה, בסדר.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: משרד המשפטים, שרית, רצית להתייחס?

שרית פלבר: לא.

ערן יעקב: נכון, יש פה הצעה שהביאה הממשלה, אנחנו, רק אני אומר שהמשמעות של תפעול התהליך הזה - - -

אופיר כץ: איזה תהליך?

ערן יעקב: המשמעות של מה שכתוב כרגע בהצעה שהובאה, היכולת התפעולית של זה היא בעייתית עד בלתי מתאפשרת.

אופיר כץ: כפי ש-14ב רשום?

ערן יעקב: כן.

אופיר כץ: לכן אמרתי שברגע שאתם לא מוכנים לתת 100%, תשנו את זה איך שנראה לכם, זה לא מפריע לי.

אופיר כץ: אבל אנחנו כן נלך על 2 מ-4 בקריטריונים, מה שעכשיו 3 מ-4.

אופיר כץ: גם בזה יש בעיה תפעולית?

ערן יעקב: לא.

ינון אזולאי: סליחה, תודה רבה.

ינון אזולאי: גיא, תמשיך.

שלמה קרעי: - - -

ינון אזולאי: שלמה, אנחנו ממשיכים כמו שאופיר רצה ב-2 מ-4.

ינון אזולאי: אם רוצים, שייצאו ויסגרו.

ינון אזולאי: תודה.

גיא גולדמן: "14ב.

גיא גולדמן: מענק פגיעה ממושכת יהיה בסכומים המפורטים להלן, ובלבד שלעניין עוסק מורשה, סכום המענק האמור לא יהיה גבוה מהסכום שבו עולה מחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת, על סכום מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת בתוספת סך כל מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו, ולעניין עוסק פטור – לא יהיה גבוה מהסכום שבו עולה מחזור עסקאותיו בשנת 2019 על סכום מחזור עסקאותיו בשנת 2020 בתוספת סך כל מענקי השתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו:" אנחנו נציג נוסח חלופי, כמו שאמר אופיר, שיודעים ליישם.

ינון אזולאי: ערן, הפנייה הועברה אליך ביחס למה שדיברתי.

ינון אזולאי: הייתי שמח שתסתכל עליה כי אני רוצה תשובות.

ינון אזולאי: תודה.

אייל לב ארי: הנוסח החלופי יהיה מאוזן גם מבחינת השוויון?

גיא גולדמן: הנוסח החלופי יהיה מאוזן מבחינת הגשמת העיקרון עם הרישה פה, שקשה ליישם.

גיא גולדמן: הוא לא יהיה זהה במאה אחוזים, אבל פחות או יותר.

אייל לב ארי: אני מבין שהוא לא יהיה זהה במאה אחוזים, כי מאה אחוזים משמעותם שעוד פעם נכנסים ללופ של הבעיה התפעולית.

אייל לב ארי: העניין הוא שמצד שני, שלא תהיה העשרה מעבר ל-2019 בצורה אולי לא מידתית.

גיא גולדמן: בסדר גמור.

גיא גולדמן: "(1).

גיא גולדמן: לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 300,000 שקלים חדשים, בסכומים המפורטים להלן, לפי העניין: (א) מענק פגיעה ממושכת בסכום של 3,000 שקלים חדשים – (1) אם הוא עוסק מורשה, שמחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממשוכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת, בסכום אשר אינו עולה על 40% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת;" כלומר, ככל שהירידה במחזור העסקאות גדולה יותר לאוכלוסייה הזאת, כך גובה המענק גדול יותר.

גיא גולדמן: "(2) אם הוא עוסק פטור שמחזור עסקאותיו בשנת 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019, בסכום אשר אינו עולה על 40% ממחזור עסקאותיו בשנת 2019; (ב) מענק פגיעה ממושכת בסכום של 5,000 שקלים חדשים – (1) אם הוא עוסק מורשה, שמחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת, בסכום העולה על 40% ואינו עולה על 60% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת; (2) אם הוא עוסק פטור שמחזור עסקאותיו בשנת 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019, בסכום אשר עולה על 40% ממחזור עסקאותיו בשנת 2019 ואינו עולה על 60% מהמחזור האמור; (ג) מענק פגיעה ממושכת בסכום של 9,000 שקלים חדשים – (1) אם הוא עוסק מורשה, שמחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת, בסכום העולה על 60% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת; (2) אם הוא עוסק פטור שמחזור עסקאותיו בשנת 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019, בסכום אשר עולה על 60% ממחזור עסקאותיו בשנת 2019;" עד כאן עוסקים שמחזור עסקאותיהם מתחת ל-300,000.

גיא גולדמן: "(2) לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 עולה על 300,000 שקלים חדשים – הגבוה מבין סכומים אלה: (א) 9,000 שקלים חדשים; (ב) מחצית מסך כל מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות שקיבל, מחולקים ב-5, ואם מחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 עולה על 20 מיליון שקלים חדשים, מחולקים ב-4, ובלבד שסכום כאמור לא יעלה על 50,000 שקלים חדשים.

גיא גולדמן: " יש פה תקרה של 50,000 שקלים ורצפה של 9,000 שקלים.

גיא גולדמן: באמצע יש לנו את הסך הכול מחולק ל-5. "(3) לעוסק שהתקיים לגביו האמור בסעיף 10(א) –" אלה עוסקים שפתחו בינואר-פברואר 2020.

גיא גולדמן: "(א) אם הוא עוסק מורשה – 4,000 שקלים חדשים.

גיא גולדמן: (ב) אם הוא עוסק פטור – 3,000 שקלים חדשים.

גיא גולדמן: "

ינון אזולאי: מה אנחנו רוצים ממנו כדי שהוא יקבל את המענק?

ינון אזולאי: מה צריך להיות לו?

גיא גולדמן: שיגיש בקשה.

ינון אזולאי: מה הוא צריך להראות?

ינון אזולאי: איזה מחזור?

גיא גולדמן: אם הוא מעל 300,000, מספיק שהוא קיבל שלושה מענקים.

גיא גולדמן: אם הוא מתחת ל-300,000, ירידה של 25%.

ינון אזולאי: למה צריך את הירידה הזאת?

גיא גולדמן: כדי להראות שיש לו פגיעה נמשכת, ממרס עד דצמבר.

ינון אזולאי: ואם לא היה לו כלום?

גיא גולדמן: אתה צריך להראות שנפגעת בקורונה.

ינון אזולאי: הוא פתח ונתנו לו 4,000 שקל.

ינון אזולאי: הוא הגיע לשנה הזאת עכשיו, כשאנחנו יודעים היו סגרים.

ינון אזולאי: לא הלך לו, ואין לו איך להוכיח לך שיש לו ירידה.

גיא גולדמן: כל הרציונל שעובר כחוט השני במענקים האלה, הוא פגיעה, קשר לקורונה וירידה במחזור עסקאות.

גיא גולדמן: צריכים לראות שבתקופת הקורונה הייתה לך פחות פעילות ממהלך העסקים הרגיל שלך לפני הקורונה.

גיא גולדמן: זה הבסיס לכל הדבר.

אייל לב ארי: אם אני מבין נכון, אתם אומרים שלגבי הקיימים, מרגע שהם יראו ירידה של 25%, הם נחשבים כנפגעים בלי צורך בשלוש לפחות, כי ה-25% שריינו להם את הזכאות.

אייל לב ארי: לגבי החדשים, בגלל נקודת הייחוס החלקית שלהם, שהיא רק ביחס לינואר-פברואר, אתם רוצים לראות שהם היו זכאים, כרגע לפחות, לשניים או שלושה מענקים.

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: בעיניים שלנו, 25% והשלושה מענקים הם פתרונות שיש ביניהם פחות או יותר סימטריה.

גיא גולדמן: תפעולית הם שונים לאוכלוסייה הזאת ולאוכלוסייה אחרת, ואנחנו לא רואים הרבה הבדל.

גיא גולדמן: נוח ופשוט להפעיל את שלושת המענקים לעוסקים שפתחו בינואר-פברואר 2020.

גיא גולדמן: אין טעם להתחיל להתעסק עם 25% לעוסקים האלה.

אייל לב ארי: כי אין כאן נקודת ייחוס אמיתית.

גיא גולדמן: נכון, נכון.

גיא גולדמן: אני מסכים איתך.

ינון אזולאי: אגב, למה אתם לא מסתכלים על אנשים שפתחו בינואר-פברואר?

ינון אזולאי: אם אדם פתח עסק לבד, אני מבין, אבל אם הוא קנה זכיינות של קפה-קפה, למשל, מאדם שיש לו כבר מחזוריות והוא גם שילם על המותג הזה, למה אתה לא אומר לו: אני מסתכל עליך כעל עסק ממשיך בשביל הפיצוי?

גיא גולדמן: אני לא מכיר את הפינות האלה.

גיא גולדמן: יש לנו עסק שפתח בינואר-פברואר 2020 - - -

ינון אזולאי: אני שואל על עסק שפתח בינואר-פברואר, וקנה זכיינות של קפה-קפה.

ינון אזולאי: הוא ממשיך.

ינון אזולאי: הרי אותו אחד לא יתבע אתכם.

גיא גולדמן: אין לזה סוף.

גיא גולדמן: יש אחד שלקח הלוואה, יש אחד שעשה תוכנית - - -

ינון אזולאי: אתם טוענים תמיד שאין לכם איך לבדוק את זה.

ינון אזולאי: פה יש לכם איך לבדוק את זה.

ינון אזולאי: לכן, זה לא בא ממקום שאין לכם איך לבדוק את זה, אלא מפחות רצון לעזור.

גיא גולדמן: פחות רצון לעזור?

גיא גולדמן: לא.

גיא גולדמן: אין אחד שרוצה פחות לעזור.

ינון אזולאי: אם אני יכול לתת לו 2,000 שקל לעומת מה שהוא משלם - - -

עאידה תומא סלימאן: אולי הכוונה, אם הוא יכול להביא את הדוחות - - -

גיא גולדמן: את כל המקרים הנקודתיים נברר בשמחה עם האנשים שלנו, אבל פה יש הסדרים כלליים.

גיא גולדמן: כל הפתרונות הכלליים להוצאות קבועות.

גיא גולדמן: אם יש פינות, מישהו שהתחיל, נמשך – נשיב על זה.

אחמד טיבי: ינון, לגבי רשות המסים.

אחמד טיבי: יש כאלה ששילמו, או שהיה עיכוב בתשלום המע"מ שלהם, ואז יש ריביות שמצטברות.

אחמד טיבי: הריביות והעיכוב הם בגלל הקורונה והמצוקה.

אחמד טיבי: האם אפשר לבטל את הריביות על העיכוב בתשלומי המע"מ?

מיקי לוי: בסמכות רשות המסים לבטל את הקנס בלבד.

אחמד טיבי: לכן אני מעלה את זה בוועדת הכספים.

מיקי לוי: מנהל רשות המסים רשאי, בתנאים כאלה ואחרים.

אחמד טיבי: ינון, אתה מקשיב למה שאני אומר?

ינון אזולאי: אני אמרתי לך לדבר במקומי.

אחמד טיבי: אוקיי.

אחמד טיבי: הנושא השני שהעלינו כאן – מיקי, אתה זוכר?

אחמד טיבי: – זה פסילת ספרים לעסקים קטנים בשנת 2019.

אחמד טיבי: כל מי שהספרים שלו נפסלו, לא קיבל מענקי קורונה לאורך כל שנת 2020, והבטחתם פתרון.

מיקי לוי: היה פתרון, אתה פשוט היית בחוץ.

גיא גולדמן: ביטלנו את התנאי הזה ממענקי ינואר ואילך; הוצאנו את התנאי של פסילת ספרים מהמענק.

גיא גולדמן: אני אגיד שזה ייבדק, כמובן, לגופו.

גיא גולדמן: אם לא יודעים להראות ירידת מחזורים בנזקי קורונה, הוא לא יהיה זכאי למענק, אבל את תנאי הסף הטכני של פסילת ספרים הוצאנו מינואר והלאה.

מיקי לוי: אחמד, דוח מנהלים.

מיקי לוי: למנהל רשות המסים ניתנה הסמכות לבחון כל דבר לגופו של עניין, ובמידה שמישהו נפסלו לו הספרים ושילם את הקנס, כי מצאו עוד משהו, אוטומטית יוכל לקבל את המענק.

אחמד טיבי: השאלה האחרונה היא טכנית, ואני בטוח שיש לך תשובה.

אחמד טיבי: מי שעבד ביום הבחירות, האם הוא יקבל דמי אבטלה באותו חודש?

אחמד טיבי: הוא לא עובד, אבל ביום הבחירות הוא עבד.

אסף וסרצוג: יש כבר היום מנגנון בחוק דמי אבטלה, שמאפשר לכולם לעבוד.

אסף וסרצוג: מי שבאבטלה יכול לעבוד באופן יומי, ואז זה מקוזז לו מדמי האבטלה שהוא מקבל באותו יום, או שהוא יכול לדחות את אותו מועד - - -

מיקי לוי: לא, אתה טועה.

מיקי לוי: מכיוון שאני מנהל יום הבחירות, מי שמקבל את הכסף עבור עבודה בתוך הקלפי, מורידים לו 25% אוטומטית.

מיקי לוי: אין לנו מה להגיד על העניין הזה.

מיקי לוי: הכסף שהמדינה מעבירה למפלגה הוא בצ'ק אחד.

מיקי לוי: המפלגה צריכה לשלם את זה.

אסף וסרצוג: אני לא נכנס לפירוט הזה.

אסף וסרצוג: אני רק אומר שאדם שרוצה לעבוד יום אחד, לא משנה אם זה בבחירות או בכל דבר אחר, יש היום מנגנון בחוק שמאפשר לו – או שזה מקוזז לו מדמי האבטלה, או שהוא יכול לדחות.

אסף וסרצוג: הוא יכול לעבוד בכל יום, ולדחות לסוף התקופה.

אחמד טיבי: לא עניתם בקשר לעיכוב בתשלומי מע"מ וריביות.

ערן יעקב: בתקופת הקורונה, אנחנו נותנים מענה ואני חושב שהמענה הוא טוב.

ערן יעקב: אי-אפשר להיכנס עכשיו לתוך החוק ולגעת בדבר הזה.

ערן יעקב: תזכרו, שמה שמאפשר את תשלום המענקים האלה, הוא כי יש הכנסות ממסים.

ערן יעקב: אנחנו נותנים מענה פרטני, וכשבא בעל עסק ואומר: יש לי פגיעה בגלל הקורונה – אגב, יכול להיות שבפגיעה שלו האישית, לא מתאים לו פתרון כזה או אחר, אלא מתאימה לו חליפה.

מיקי לוי: ערן, לא הקשבת לחבר הכנסת טיבי.

מיקי לוי: לי יש עסק והכול בסדר.

מיקי לוי: ראיתי שצריך לשלם מע"מ, אבל הייתי לחוץ.

מיקי לוי: לקחתי את הכסף ונתתי לספקים.

מיקי לוי: קיבלתי קנס וריבית.

מיקי לוי: עכשיו תענה.

ערן יעקב: גם בעניין של הקנס וגם בעניין של הריבית, ככל שאותו אדם שנקלע לבעיה ובא לרשות המסים, רוצה פריסה וכולי, אנחנו מתנהלים מולו.

ערן יעקב: גם בקנסות וגם בריבית יש שיקול דעת גם לפקיד השומה וגם לסמנכ"ל לגבייה.

ערן יעקב: זה עובד, ועובד טוב.

ערן יעקב: אני אומר שמשהו שעובד טוב, לא צריך לקלקל אותו.

ערן יעקב: זה עובד, באים, מקבלים.

אחמד טיבי: הרושם הוא ששיקול הדעת לא מספיק.

ערן יעקב: חבר הכנסת טיבי, דווקא בעניין הזה מגלים רגישות מאוד מאוד גדולה.

ערן יעקב: ייאמר לזכותם.

ערן יעקב: באמת, לפעמים בעל עסק אומר:

ערן יעקב: אני רוצה 24 תשלומים ולא 2 תשלומים.

ערן יעקב: רואים שיש לו בעיה - - -

אחמד טיבי: אבל אתם מטילים עליהם קנסות.

ערן יעקב: אנחנו מטילים קנסות בעיקר על אנשים שלא משלמים באופן רציף, אנשים שלא משלמים מסים.

ערן יעקב: אם לא יהיו קנסות ולא כלום, למה שישלמו מסים?

ערן יעקב: מי ישלם מסים?

ערן יעקב: גם ככה אנחנו ביכולת ציות מוגבלת.

ינון אזולאי: תודה, ערן.

ינון אזולאי: גיא, תמשיך.

גיא גולדמן: "14ג.

גיא גולדמן: (א) תביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת תוגש בתוך 90 ימים מיום י"ב בשבט התשפ"א, 25 בינואר 2021.

גיא גולדמן: המנהל רשאי לדחות את מועד התחילה להגשת התביעה לתקופה אחת שלא תעלה על 30 שימים אם מתקיימות סיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה בטופס מקוון החל ממועד זה.

גיא גולדמן: "

אייל לב ארי: אתם ערוכים תפעולית רק מה-25 בינואר.

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: ממילא, נתוני מע"מ לתקופה של נובמבר-דצמבר לא מגיעים עד הזמן הזה.

גיא גולדמן: מכיוון שאנחנו מסתכלים על נתוני נובמבר-דצמבר, הם מגיעים רק בסביבות 20-15 בינואר.

גיא גולדמן: "(ב) המנהל רשאי להאריך את התקופה המרבית להגשת תביעה כאמור בסעיף קטן (א) בתקופה נוספת, אחת או יותר, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלה על 180 ימים; קביעת המנהל על הארכה כאמור תפורסם גם באתר האינטרנט של רשות המסים.

גיא גולדמן: "

אייל לב ארי: אלה התביעות של הזכאים.

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: "(ג) תביעה לפי סעיף זה תוגש בטופס מקוון שקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת המענק ולשם תשלום המענק לפי הוראות סימן זה.

גיא גולדמן: 14ד.

גיא גולדמן: (א) המנהל יקבע את זכאותו של העוסק למענק בשל פגיעה ממושכת וכן את סכום המענק וישלם את סכום המענק בתוך 14 ימים ממועד הגשת התביעה כאמור בסעיף 14ג, או ביום ג' באדר התשפ"א (15 בפברואר 2021), לפי המאוחר.

גיא גולדמן: " אני מקווה שהחוק יפורסם ללא עיכובים, כדי שהתאריך הזה יהיה רלוונטי.

גיא גולדמן: "(ב) המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי דרישת העוסק, לתקן את תביעתו כאמור בסעיף קטן (א), אם התגלו עובדות חדשות או אם מצא כי נפלה טעות בקביעה זו.

גיא גולדמן: סימן ג': כללי.

גיא גולדמן: 8.

גיא גולדמן: תיקון סעיף 20.

גיא גולדמן: בסעיף 20(א)(1) לחוק העיקרי, אחרי "מענק" יבוא "הניתן לפי פרק זה".

גיא גולדמן: "

אייל לב ארי: זה בעצם הסעיף של ההשגה והערעור.

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: השגה וערעור יחולו בשינויים המחויבים גם על המענק החדש.

אייל לב ארי: אם אדם הגיש בקשה למענק, גם למענק הזה וגם למענק אחר, ומענק שלישי נמצא בהליך של השגה וערעור, לא יהיה מצב של לפסוסים בזמנים, כך שהוא יאבד את הזכות של אחד מהם?

אייל לב ארי: כל עוד הוא הגיש בקשה, או כל עוד בקשה נמצאת בהשגה ובערעור, הוא נמצא בעצם על הגלגל.

אייל לב ארי: אם הוא לא קיבל והוא מבקש, זה יכול להיכנס גם מבחינת הזכות שלו או גובה הזכות שלו לגבי המענק החד פעמי.

גיא גולדמן: אם אנחנו נחליט שהוא לא זכאי למענק הוצאות קבועות ובית משפט יחליט בעתיד שכן, אנחנו נתחשב בזה.

גיא גולדמן: "9.

גיא גולדמן: הוספת סעיף 24א.

גיא גולדמן: אחרי סעיף 24 לחוק העיקרי יבוא: 24א.

גיא גולדמן: תנאי לקביעת תקופת זכאות.

גיא גולדמן: השר לא יקבע בצו את התקופה המפורטת בפסקה (7) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף 7, כתקופה שיינתן לגביה מענק לפי פרק זה אלא אם כן ההוצאה הכרוכה בקביעת התקופה כאמור נכללת במסגרת מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם המשבר שנוצר בשל התפשטות נגיף הקורונה, בשנת 2021, לפי פסקת משנה (ה)(1) של סעיף 3ב(א)(1) לחוק יסוד: משק המדינה, כנוסחה בסעיף 2 לחוק יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 11 והוראת שעה לשנת 2021), ואם התקבל חוק תקציב שנתי לשנת 2021 – ההוצאה האמורה נכללת במסגרת חוק התקציב השנתי האמור.

גיא גולדמן: "

אייל לב ארי: שרית, מה זה אומר?

שרית פלבר: זה אומר שאת התקופה האחרונה שאותה מכניסים לתוקף באמצעות צו, יכניסו לתוקף כשיהיה לה מקור תקציבי; אם בתקציב, ואם דרך התוכנית, מה שנקרא קופסאות.

אייל לב ארי: איזה חשש זה בא לפתור לכם?

אייל לב ארי: זה סעיף חריג, יחסית.

אייל לב ארי: אתה יוצא מתוך הנחה שהתקופות מתוקצבות, ועדיין לגבי התקופה האחרונה יצרנו כאן איזשהו חריג, שמתגבר על הכלל של תקופות הזכאות.

שרית פלבר: הוא לא מתגבר.

שרית פלבר: הוא פשוט מציג איזשהו תנאי סף, על מנת שניתן יהיה להתקין את הצו.

אייל לב ארי: אם התנאי מתקיים, הוא מתגבר.

אייל לב ארי: איזה חשש זה בא - - -

שרית פלבר: אם התנאי מתקיים, לא תהיה בעיה של התקנת צו.

שרית פלבר: אם יהיה תקציב מדינה - - -

אייל לב ארי: אין בעיה.

אייל לב ארי: תקציב מדינה זה המצב האידיאלי.

שרית פלבר: נמצאת פה שירה מאגף תקציבים, והיא תוכל אולי גם להתייחס.

שרית פלבר: אם יהיה תקציב מדינה, הרי כל מה שעשינו כרגע בקופסאות, ישתלב שם.

שרית פלבר: צריך לראות שיש מקור לתקופה השביעית, לתקופה האחרונה שניתן להכניס תוקף לצו.

אייל לב ארי: יש איזשהו חשש שבגללו נוצר התנאי הזה?

בן אבא: תוכל לחזור על השאלה?

אייל לב ארי: הסעיף הזה הוא סעיף קצת חריג.

אייל לב ארי: הוא בעצם קובע שחייב להיות מקור תקציבי לגבי התקופה השביעית.

אייל לב ארי: עד עכשיו לא היה לנו סעיף כזה, ואני לא זוכר סעיף כזה, לפחות בחקיקות הקורונה.

אייל לב ארי: על איזה חשש זה בא לענות?

שרית פלבר: היו לנו כאלה סעיפים, כשחוק היסוד עוד לא נכנס לתוקף.

בן אבא: היו סעיפים מותנים, אבל במקרה הזה – כמו שכולכם זוכרים, ואנחנו מדברים על זה פה הרבה – תוכנית הקורונה, כמו שהיא בנויה כרגע, היא תוכנית שמבוססת על זכאויות.

בן אבא: כלומר, אתם קובעים את הזכאות, ואתם קובעים את מסגרת התקציב, וככל שהאומדנים דומים למה שחשבנו מבחינת מי נפגע וכמה נפגע, המסגרת הזאת תספיק.

בן אבא: ככל שזה יהיה יותר, היא לא תספיק.

בן אבא: לכן, הרעיון פה אומר שהשר יוכל להפשיר את המענקים האלה, ככל שאכן תהיה מסגרת תקציבית.

בן אבא: לפי הצפי כרגע, כן אמורה להיות כזאת.

בן אבא: אם הסגר הנוסף או סגר אחר שיהיה, יביאו לעלייה מאוד גבוהה בכמות המובטלים, ולצד זה להרבה עסקים שייפגעו באופן משמעותי, ולכן יגישו לקבלת מענקים נוספים והדרישה למענקים תגדל, לא יהיה בתוכנית מקור לכל אלה, ואז יהיה צריך לבוא לכאן, כדי להגדיל את התוכנית כדי שהשר יוכל לעשות את זה.

בן אבא: הרעיון הוא לשקף את נושא הזכאויות הזה, באופן שיאפשר הגדלה עתידית, אבל לא יצריך שינויים בגובה התוכנית.

בן אבא: כרגע, לפי הצפי הנוכחי ולפי הנתונים שלנו, השר יוכל לממש את האופציה במסגרות הנוכחיות שאישרתם בחוק היסוד.

ינון אזולאי: תודה.

גיא גולדמן: סיימנו את ההקראה, ואני אסכם שלושה נושאים ששונים מהנוסח.

גיא גולדמן: הראשון הוא מענק סוציאלי לינואר-פברואר, לאשר אותו במסגרת החוק.

אייל לב ארי: יש עוד עניין אחד, ואתמול דיברנו עליו.

אייל לב ארי: בחוק של דחיית מועדי מסים, הכניסה הוועדה תיקון לחוק מענק לעידוד תעסוקה, לגבי התחשבות בהגשת בקשה למענק של שימור עובדים.

אייל לב ארי: ניסינו לתאם נוסח, והנוסח שהגיע אלינו בסוף ממשרד האוצר, הגיע קצת באיחור.

אייל לב ארי: לכן, הכנסת הצביעה על נוסח קצת אחר, ואנחנו רוצים לתקן את הנוסח, שלא תיפול שגגה תחת ידינו.

אייל לב ארי: זה נוסח שתואם גם עם משרד האוצר, כך שיהיה ברור שאפשר לקזז בין המענקים.

אייל לב ארי: אני אקריא את הנוסח.

גיא גולדמן: זה מתואם גם עם האוצר?

אייל לב ארי: כן, זה מתואם גם עם טלי.

אייל לב ארי: עדכנתי אותה.

אייל לב ארי: שרית גם יודעת על זה.

אייל לב ארי: זה מתקן את סעיף 4ג לחוק מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה) (נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020.

אייל לב ארי: מחליפים את סעיף קטן (ג), וזה יהיה הנוסח שלו: "שולם למעסיק מענק לפי חוק זה בעבור חודש ספטמבר 2020 ובעבור חודש אוקטובר 2020, או בעבור שניהם, ונקבע שמעסיק זכאי למענק אחר בגין עובדיו בעבור אחד מהחודשים האמורים, או שניהם, יהיה זכאי המעסיק למענק ובלבד שיקוזז סכום המענק לפי חוק זה, מסכום המענק האחר".

אייל לב ארי: גם שימור עובדים מקביל לאותם חודשים, ולכן מעניקים אפשרות לקזז בין המענקים ולא לשלול אפשרות להגיש את הבקשה למענק לשימור עובדים.

גיא גולדמן: אוקיי.

גיא גולדמן: אני אחזור לשלושת הנושאים שנשנה בנוסח.

גיא גולדמן: הראשון הוא מענק סוציאלי לינואר-פברואר, לאשר בחוק.

גיא גולדמן: הדבר השני הוא לעוסקים שפתחו בשנת 2019, אחרי 1 במרס.

גיא גולדמן: המנהל יוסמך לקבוע כי סכום המענקים שיובא בחשבון להגבלות בסעיף 14א ו-14ב, יהיה שונה, ללא עיוותים ביחס לעוסקים שפתחו לפני 1 במרס 2019.

גיא גולדמן: את הנוסח המדויק אני אתאם איתך.

גיא גולדמן: הנושא השלישי הוא סעיף 14ב, הפתרון שאנחנו יודעים ליישם והסתמן בהסכמה עם כל הגורמים, הוא שעוסק שהמענקים והמחזורים שלו בשנת 2020 לא עולים על 100% ממחזור 2019, אבל כן עולים על 90% כלומר הם בין 90% ל-100%, מקבל חצי מהמענק.

אייל לב ארי: אני זוכר שהיו עוד דברים שהוועדה ביקשה.

אופיר כץ: ברגע שזה המצב, והם לא מורידים את זה - - - ביקשנו שבתנאי הסף זה יהיה 2 מ-4 ולא 2 מ-5.

ישראל כץ: אני רוצה להתייחס.

ישראל כץ: שמעתי את הדיון וחודדו כאן דברים.

ישראל כץ: יש כאן בעצם שתי בקשות, האחת, לא לשים את הסעיף שמשווה בין 2019 ל-2020 וכולי עם המגבלה, ואני מבין גם את ההערות המשפטיות.

ישראל כץ: כתוצאה מזה עשינו - - - יש גם בקשה להוריד את התנאי לשני מענקים במקום שלושה וכולי.

ישראל כץ: מה שנראה לי כדבר נכון, לאור הדברים החדים של מנהל רשות המסים והעניין שלי שהתוכנית תצא לפועל, מאחר ויש חשש כבד שהסעיף הזה – לפי דברי מנהל רשות המסים – ימנע את ביצוע התוכנית, לא יאפשר אותה, זה גובר על כל דבר, כולל פרשנות משפטית.

ישראל כץ: עמדתי היא להוריד את הסעיף הזה.

ישראל כץ: פשוט להוריד אותו ולא להתחיל לשחק עם האחוזים.

ישראל כץ: כשרשות המסים תתחיל לבדוק כל אחד, ולהשוות מה היה לו, מה יהיה וכולי, זה פשוט גומר את התוכנית ולא מאפשר לבצע מהר.

ישראל כץ: הנושא של קושי – זה לא קושי, אלא ודאות באי-יכולת לבצע תפעולית, זה דבר שמוריד את הסעיף.

ישראל כץ: מצד שני, אני פונה אליך, אופיר, להוריד את הנושא של 2 מ-4.

ישראל כץ: נבנתה כאן איזושהי מסגרת שאנחנו מנסים ללכת איתה.

ישראל כץ: נכון, יש שיקול דעת של הוועדה.

ישראל כץ: צריך להוריד את הסעיף בגלל הקושי התפעולי – לא קושי, אלא אמירה מוחלטת שהוא לא יכול לבצע את זה.

ישראל כץ: אנחנו לא מוכנים לעשות תוכנית - - -

מיקי לוי: אם הוא לא יכול לבצע, מה הועילו?

ינון אזולאי: גיא, בין 90% ל-100% שאתה הצעת, זה דבר שניתן ליישום?

ישראל כץ: - - - לעשות תוכנית, ואני אחראי.

ישראל כץ: היו כבר תוכניות כאלה בעבר, שהיו יפות על הנייר.

ישראל כץ: לכן, הדברים ברורים.

ישראל כץ: אני מבין את הרצון ליצור שוויון וכולי, ואני לא מקל ראש בדברים, אבל בסוף זה עומד במאזן – בין יכולת לעשות לבין אי יכולת.

ישראל כץ: אנחנו חייבים לעצור.

ישראל כץ: כל הוועדה מתכנסת, כולם מתעלמים מכל הדברים הפוליטיים ורוצים לעזור.

ישראל כץ: אנחנו על סף סיכום כולל ולכן אני אומר, בואו נוריד את זה.

ישראל כץ: אופיר, אני פונה אליך ואל אחרים להוריד את הנושא של 2, ולאפשר לסכם את הדברים ככה.

ישראל כץ: היועץ ינסח את הדברים בהתאם - - -

אייל לב ארי: היועץ לא מנסח לבד.

אייל לב ארי: אני בקשר עם אנשי רשות המסים.

ישראל כץ: אין בעיה.

ישראל כץ: ביחד, בהתאם למדיניות שנקבעה.

אייל לב ארי: אם אני מבין שאפשר לעשות משהו קצת אחר, בין 90% ל-100% לתת 50% - - -

ערן יעקב: את זה ניתן לעשות.

ערן יעקב: זה יעכב הכול אולי בשבועיים.

מיקי לוי: אנשים מחכים לכסף, אל תעכבו.

ישראל כץ: אנחנו מושכים את הסעיף הזה.

ישראל כץ: מה הבעיה?

ישראל כץ: זה הכול.

ישראל כץ: אני לא מוכן לעשות דבר שהוא - - -

אופיר כץ: אם מורידים, אין עיכוב, נכון?

ישראל כץ: אופיר מוכן להוריד את הדבר.

ישראל כץ: זה הכול.

ינון אזולאי: הממשלה מושכת את הסעיף הזה?

אופיר כץ: אם זה יורד, אז כן.

ישראל כץ: אם אני, כשר אוצר, אדוני היושב-ראש, שומע את מנהל רשות המסים, שבכובע הזה הוא גורם ביצועי שכפוף אליי, אומר לי שהוא לא יודע לבצע את זה, אני מוריד את הסעיף הזה.

ישראל כץ: זה הכול.

ישראל כץ: זה לא היה חד כל כך בדיונים עד עכשיו.

ישראל כץ: הדברים הם ברורים, זה הכול.

אייל לב ארי: ב-90% אתם לא יכולים לעשות אותו תפעולית?

ישראל כץ: אני לא רוצה לעשות אותו.

ישראל כץ: זה אותו קושי תפעולי, זה קושי בבדיקה, ולא חשוב כמה אתה משלם אחרי זה.

ישראל כץ: אי-אפשר לעשות בדיקה על כל אחד מהסוג הזה.

ישראל כץ: המערכת לא בנויה לזה, היא בנויה לדברים אחרים.

ישראל כץ: ככה אנחנו מפעילים אותה.

ישראל כץ: מיפינו הרבה דברים על הרקע הזה, וזה הכול.

ישראל כץ: לגבי חדרי כושר, אני אומר לחברת הכנסת הילה שי וזאן, אני אחראי לפתרון הזה.

ישראל כץ: בשבוע הבא אני מתכוון לשבת איתם לישיבת המשך.

ישראל כץ: אנחנו נביא להם פתרונות במידת היכולת, לפי התוכניות הקיימות.

ישראל כץ: זה גם מה שקבענו.

ישראל כץ: הייתה ישיבה, מכינים, נשב לעוד ישיבה ומקווים לפתור בצורה סבירה בעיה שהיא ייחודית, אין ספק.

ישראל כץ: וזה בלי לשנות את הכללים הבסיסיים כי השינוי הוא דבר בלתי אפשרי, והוא מכניס המון שחקנים אחרים לתוך הדבר הזה.

ישראל כץ: לכן, אני מתחייב, ואני אשמח גם לעדכן אותך.

הילה שי וזאן: אני אשמח.

הילה שי וזאן: תודה, השר.

הילה שי וזאן: מכיוון שהבטחנו להם – כלומר הוועדה - - -

ישראל כץ: את לא יכולה להבטיח להם - - -

הילה שי וזאן: הבטחנו להם שאנחנו, כוועדה, נתכנס לפתרון בהצעת החוק הנוכחית, היום.

הילה שי וזאן: הדבר לא קורה, אז מכיוון שזה לא קורה - - -

ישראל כץ: אם צריך, נעשה להם מבחן תמיכה ייחודי או דברים אחרים.

ישראל כץ: האמיני לי, שהחבורה הזאת - - -

ינון אזולאי: מעולה, אם יעשו להם משהו ייחודי - - -

הילה שי וזאן: הכול בסדר, זה מה שאני רוצה לשמוע.

הילה שי וזאן: אני רוצה שנצא אליהם עם איזושהי ודאות לגבי הפתרון המוצע.

ישראל כץ: אחרי שזה ייפתר, יובא ויהיה דיווח בוועדה על הדבר הזה.

ינון אזולאי: מספיקה מילה של השר בעניין.

קטי קטרין שטרית: אני מתנצלת, לא הייתי בדיון.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להעלות שני נושאים: גם חדרי כושר - - -

ינון אזולאי: אמר השר שאת נושא חדרי הכושר סיימנו.

קטי קטרין שטרית: אם תיתן לי להשלים את המשפט, אני אגיד שעכשיו שמעתי לגבי חדרי הכושר.

קטי קטרין שטרית: השאלה השנייה היא לגבי האולמות, כי הם לחלוטין סובלים, ואין לי אף קרוב משפחה שיש לו אולם.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך.

קטי קטרין שטרית: מספיק שתגיד לי שזה טופל.

ינון אזולאי: השר, אני מבקש דבר אחד לגבי האולמות, ואני חושב שאנחנו יכולים לסגור את זה ככה.

קטי קטרין שטרית: אני בטוחה שטיפלתם בזה.

ינון אזולאי: רגע, אני רוצה להגיד משהו.

ינון אזולאי: לגבי האולמות שדיברנו עליהם בהתחלה, אולמות האירועים הרגילים - - -

ישראל כץ: סליחה, דיברתי, עניתי.

אופיר כץ: ינון, הם דיברו איתי.

ינון אזולאי: שמעת מה אני רוצה?

ינון אזולאי: תקשיבו.

ינון אזולאי: אני מקשיב לכל אחד, מכבד כל אחד.

ינון אזולאי: אין שום סיבה שלא יכבדו ולא ישמעו אותי.

ישראל כץ: אין שום ייחודיות לאולמות על פני צרות של אחרים.

ישראל כץ: אני לא רוצה שאופיר יגיד עכשיו מה אמרו לו באולמות בעפולה.

ישראל כץ: זה לא נשמע טוב, במובן של ה- - -

ינון אזולאי: השר, יש בקשה קטנה של הוועדה.

ישראל כץ: אין לאולמות שום בעיות.

ינון אזולאי: אז שהם ייתנו מענקים לעסקים אחרים, כי יש להם הרבה כסף.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים פה על משהו, ומבקשים שייפגשו איתם.

ינון אזולאי: שהצוות שלך ייפגש איתם.

ישראל כץ: אני לא רוצה להיפגש איתם.

ערן יעקב: נפגשנו איתם.

ערן יעקב: השר, צריך להגיד שנפגשנו איתם הרבה מאוד פעמים.

ינון אזולאי: ערן, קיבלתי את התשובה והיא מקובלת עליי.

ינון אזולאי: השר אמר שהוא לא מעוניין להיפגש עם האולמות.

ינון אזולאי: זה בסדר, תשובה מקובלת.

ישראל כץ: למה?

ישראל כץ: כי נפגשתי עשרות פעמים.

ישראל כץ: יש אולמות שמרוויחים הרבה יותר ממה שהיה להם קודם, ואומרים: רק שלא תיגמר הקורונה.

ישראל כץ: עם כל הכבוד, אנחנו עוסקים בדברים האלה כל הזמן.

ישראל כץ: אי-אפשר לבוא - - -

ינון אזולאי: אני מאוד מכבד את השר, ולכן אני לא ממשיך את הדו-שיח בעניין.

מיקי לוי: ינון, בואו נמשיך.

ינון אזולאי: סיימנו את ההקראה.

ינון אזולאי: לגבי המשפחתונים, ערן, יש לך תשובה?

ינון אזולאי: אני מדבר על מענק סוציאלי.

ערן יעקב: לגבי מענק סוציאלי, עשינו מאמצים כדי לראות איך לתת מענה למשפחתונים.

ערן יעקב: גם בסגר הקרוב, כמו בסגרים הקודמים, ניתן מענה.

ערן יעקב: לפי בקשתך, אנחנו נבחן את האפשרות לתת להם מענה.

ינון אזולאי: אני רוצה שימשיכו מאותו מקום, וכבר עשינו את זה פעמיים.

ינון אזולאי: אני אסביר לגבי המענקים שהיו בפעם שעברה.

ינון אזולאי: ייאמר לזכותו של ערן, דיברנו איתו ולא היינו צריכים להביא את זה בחקיקה.

ינון אזולאי: הוא עמד במילה, ואני חושב שבאותו יום הוא כבר העביר את ההוראה.

ינון אזולאי: העבירו וקיבלו.

ינון אזולאי: יש את הסיפור שדורשים מהם שנתיים אחורה, על זה את רוצה לדבר?

ינון אזולאי: אני אתן לך לדבר בנושא הזה, ואני רוצה להתקדם.

עאידה תומא סלימאן: בנושא המשפחתונים, אני חושבת שכל פעם אנחנו נכנסים לאותו מצב, שבו צריכים לשבת עם האוצר ולהסדיר את העניינים, כדי שהם יקבלו את המענק.

עאידה תומא סלימאן: יש מנהלות משפחתונים שלא קיבלו שום מענק, בגלל שאין להן תיקים.

עאידה תומא סלימאן: הן לא פתחו תיקים.

ערן יעקב: במדינת ישראל אנחנו עובדים לפי חוק, ומי שיש לו הכנסה צריך לפתוח תיק, כמו שמצפים ממך, ממני ומכל אזרח לשלם מסים.

ינון אזולאי: לא, לא, המנכ"ל.

ינון אזולאי: אתה טועה בעניין.

ינון אזולאי: הן לא מוגדרות בחוק כעצמאיות ולא כזה.

ינון אזולאי: עאידה, אם יש לה תיק – לא במס הכנסה, כי שם לא אמור להיות לה.

ינון אזולאי: יש כאלה שנתנו להן, ויש כאלה שלא נתנו להן – אם יש לה תיק במשרד העבודה והרווחה, והם העבירו את הדוחות אליהם, הם לא דורשים שיביאו להם תיק במס הכנסה.

ינון אזולאי: הם לא דורשים את זה, וזה בדוק.

ינון אזולאי: בדקתי את זה.

ערן יעקב: בינתיים נתנו את המענה.

ערן יעקב: מול עובדי המשפחתונים נתנו מענה, נמשיך לתת להם מענה גם בסגר הקרוב.

ערן יעקב: אני חושב שנתנו להם מענה שהשביע את רצונם.

ינון אזולאי: עאידה, ערן אמר לי וגם עכשיו הוא אומר, שהוא ימשיך להיות איתנו בעניין הזה.

ינון אזולאי: אני מאמין לו, ויש לי איתו דרך טובה באמת.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה הזמן ללכת עם כולם לפי הדוחות של משרד העבודה והרווחה.

ינון אזולאי: הם הולכים לפי זה.

ינון אזולאי: אני אומר לך שהם הולכים לפי זה.

עאידה תומא סלימאן: לא, לא.

ינון אזולאי: אני מבקש שאיש מטעמך, אסף או מישהו אחר, יביא נתונים.

ינון אזולאי: אני חושב שזאת בעיה שניתן לפתור, כי אני מכיר כאלה שלא מבקשים את הדוחות, רק של משרד העבודה והרווחה.

ינון אזולאי: אני חושב שזה מה שצריך להיות.

ערן יעקב: אנחנו נבחן את העניין.

עאידה תומא סלימאן: אני הגשתי הסתייגות.

ינון אזולאי: אוקיי.

הילה שי וזאן: ינון, אני צריכה לחזור לנהל דיון בוועדת הכלכלה.

הילה שי וזאן: אני שמחה על דבריו של השר ואני מקבלת אותם.

הילה שי וזאן: אני מסירה את שלוש ההסתייגויות שלי בעניין, ואני אשמח, כמו שאמר השר, להיות שותפה הן לפגישה, הן לתהליך.

ישראל כץ: משרד האוצר ידווח לוועדת הכספים על תוצאות המפגש.

שרית פלבר: אני רוצה לחזור לסעיף שדובר עליו כאן.

שרית פלבר: כמובן, מה שלא ניתן לתפעל, לא ייעשה.

שרית פלבר: מה שהוצג כאן לגבי ההשוואה בין המחזורים, זה פשוט כדי להביא למצב שוויוני יותר.

שרית פלבר: שלא יהיו כאלה שיקבלו מעל למחזור 2019, וכאלה שיהיו מתחת.

שרית פלבר: לכן אנחנו מציעים את הפתרון של ה-50%, שלהבנתנו הוא פתרון אפשרי תפעולית.

ישראל כץ: אני מבין את הדברים.

ישראל כץ: במכלול השיקולים, החלטתי מה שהחלטתי.

ישראל כץ: אני מודע לשיקולים ומעריך אותם, אבל בסוף יש מאזן.

ישראל כץ: במאזן הזה, מכיוון שאני מכיר כבר את ערן ואת כולם, אני מבין את משמעות האמירות שאם הסעיף הזה יהיה, העסק לא יתבצע.

ישראל כץ: והעסק חייב להתבצע.

ישראל כץ: אי-אפשר לתת דברים, שאולי משפרים בערכים מסוימים, אבל הם מונעים את הביצוע של הדבר הזה.

ישראל כץ: לכן, במאזן בין להוריד את זה לשני מענקים לבין הדבר הזה, ואי יכולת הביצוע, בסוף יש קונצנזוס בוועדה.

ישראל כץ: עשינו את זה בלא מעט מקרים אחרים.

אחמד טיבי: שאלתי לגבי המסעדנים והמסעדות.

אחמד טיבי: לא הייתי ער לתשובה.

אחמד טיבי: האם שר האוצר ענה, ומה הפתרון?

ינון אזולאי: הם היו בזום.

ישראל כץ: אני יושב כאן כל הזמן, אתם נכנסים ויוצאים.

אחמד טיבי: אתה לא משתתף בכמה ועדות, וזאת הבעיה.

אחמד טיבי: הייתה ועדה לאיכות סביבה, שניהלה סונדוס סאלח.

ישראל כץ: נכון.

ישראל כץ: אני חושב שהדיון כאן מאוד חשוב, על הסיוע לכולם.

ישראל כץ: בזמן אמת עניתי, ועניין האולמות כבר עלה בהתחלה.

ישראל כץ: כיבדתי, אמרתי והסברתי שהאולמות, אין להם בעיה עם ההוצאות הקבועות.

ישראל כץ: לחדרי הכושר יש בעיה עם היקף שכר הדירה החריג, ביחס לדברים אחרים.

ישראל כץ: אנחנו נמצא להם פתרונות.

ישראל כץ: המסעדות, אני מנסה לשחזר את הדיאלוג – הוא שאל על חודש יוני.

ישראל כץ: אמרתי שלא לקחו כאן כלום.

ישראל כץ: עוד לא קיבלתם ולא לקחו.

ישראל כץ: עכשיו אנחנו רוצים לתת להם סיוע, ותרחיש הייחוס, שהוא לא רק לגבי המסעדות, שביוני העסקים יהיו פתוחים - - - המודל של 25%, טוב למסעדות והוא ילווה את הפתיחה.

ישראל כץ: הוא ילווה את המשך הפעילות עד שהם - - - הם ימשיכו לקבל את המענקים.

מיקי לוי: שי אמר לו תודה רבה.

מיקי לוי: היה מאוד מרוצה.

ישראל כץ: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד לך תודה.

ישראל כץ: ניהלת ביד רמה ויש לך מודל של הרב גפני.

ישראל כץ: להיכנס לנעליו - - -

ינון אזולאי: עוד לא, עוד לא.

ישראל כץ: אני מודה גם לו, על שהוא אפשר את הדיון הזה.

ישראל כץ: אני מודה ליושב-ראש הוועדה הקבוע, הרב גפני, שהוא אפשר את הדיון ונתן את ברכתו.

ישראל כץ: אני רוצה לציין שבנושא שנת השמיטה, אנחנו מנהלים דיאלוג עם משרד החקלאות, והוא יהיה שותף מלא.

ישראל כץ: אני רוצה להודות לכולם.

ישראל כץ: אני חושב שהתכנסנו למסר של סיוע.

מיקי לוי: תודה לך.

ינון אזולאי: אני מבקש מאייל להכין נוסח לגבי מה שסוכם.

ינון אזולאי: אי-אפשר להצביע עדיין.

אייל לב ארי: אין לנו עדיין נוסחים, ויש כמה נושאים שנשארו פתוחים.

ינון אזולאי: יש לנו עוד שלושה סעיפים על סדר-היום.

מיקי לוי: תספיקו?

מיקי לוי: כדי שנוכל להצביע.

אייל לב ארי: יש גם הסתייגויות.

מיקי לוי: הוא הוריד את הכול.

מיקי לוי: נתן לעודד הישגים, איזה הסתייגויות.

ינון אזולאי: איזה הסתייגויות יש?

ינון אזולאי: אין הסתייגויות.

אייל לב ארי: לגבי התיקונים שהוועדה ביקשה, ראשית, גיא אמר שהנושא של התיקון המקביל במענק הסוציאלי.

אייל לב ארי: סעיף 6 בהצעת החוק – יורד.

אייל לב ארי: בסעיף 8(4), לגבי הדרישה של ספרים קבילים – יורד, והתחילה מ-1 בינואר 2021.

אייל לב ארי: נושא נוסף שנשאר פתוח, והוא מתקשר ל-14ב, מי שעם מחזור מעל 20 מיליון או חדשים, שני מענקים ולא שלושה.

אופיר כץ: על זה ויתרתי, כי 14ב יורד.

ישראל כץ: הוא מוריד את זה, תמורת זה.

אייל לב ארי: העניין הוא שאם יש הצעה תפעולית - - -

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: הם רוצים להוריד לגמרי את 14ב.

גיא גולדמן: ערן הסביר קודם, שההצעה החלופית שהיא אפשרית - - -

ישראל כץ: זה לא אפשרי.

אייל לב ארי: גם 10% ו-50% לא אפשרי?

גיא גולדמן: ערן אמר שזה אפשרי, ויהיו שבועיים delay.

אייל לב ארי: הבנתי.

ינון אזולאי: אז אי-אפשר.

ישראל כץ: סליחה, אנחנו קבענו את קביעותינו בעניין.

ישראל כץ: הוא ירד מהנושא של השניים.

אייל לב ארי: הבנתי.

אייל לב ארי: אמר שבעצם יהיה עיכוב של שבועיים.

אייל לב ארי: וההסמכה של המנהל לגבי התקופות של 2019, מבחינת תקופות הייחוס למי שפתח לא בתחילת 2019, גיא?

אייל לב ארי: וגם בנושא ההסמכה.

גיא גולדמן: כן, ההסמכה זה של 2019.

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: הנושא שביקש חבר הכנסת מיקי לוי, והשר הסכים, של הגדלת המקדמה מ-50% ל-60%, כאשר התקרה של ה-50 נשארת.

אייל לב ארי: גם זה היה.

ינון אזולאי: לגבי העיקולים, גם דיברנו.

אייל לב ארי: הורדנו את סעיף 6.

אייל לב ארי: גם התיקון לחוק מענק לעידוד תעסוקה.

אייל לב ארי: נראה לי שאלה כלל התיקונים והשינויים שהוועדה ביקשה.

ישראל כץ: אפשר להצביע, אין הסתייגויות, ואז להסמיך אותך.

אופיר כץ: כן, אפשר.

אייל לב ארי: ההסמכה היא טכנית?

אייל לב ארי: היא לא טכנית.

אייל לב ארי: אני רוצה שכן ננסח, גיא.

ינון אזולאי: עשר דקות הפסקה.

ינון אזולאי: לפני כן, אלכס רוצה להגיד משהו.

ינון אזולאי: אלכס, בבקשה.

אלכס קושניר: הבוקר העליתי את הסוגיה של היכלי התרבות, שלא קיבלו סיוע במהלך משבר הקורונה בגלל שמשרד התרבות והספורט הסתמך בעצם על מבחני תמיכה קודמים.

אלכס קושניר: אני שמח לומר שהגעתי לסיכום גם עם שר האוצר ישראל כץ, וגם עם שר התרבות והספורט חילי טרופר, על הקצאת מסגרת של כ-20 מיליון שקלים, לתמיכה בהיכלים האלה.

אלכס קושניר: כנראה זה יהיה במסגרת מימון פעילויות תרבות להיכלי התרבות שנמצאים גם בפריפריה הגיאוגרפית וגם בפריפריה החברתית.

אלכס קושניר: אני רוצה להודות לשר האוצר ולשר התרבות, על הסיכום ועל הנכונות.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: אנחנו נצא להפסקה של עשר דקות, ונחזור להצבעה.

ינון אזולאי: אני מחדש את הדיון.

ינון אזולאי: השר, לגבי מה שעאידה תומא סלימאן דיברה עליו, ודיברנו בחדר גם עם אסף, בנושא המשפחתונים.

ישראל כץ: אנחנו נמשיך את הליווי של העניין.

ישראל כץ: אני אמשיך את הליווי של העניין והטיפול בנושא, וננסה לעזור בעניין הזה.

עאידה תומא סלימאן: תנסה למצוא פתרון לפיצוי.

ישראל כץ: זה נושא חשוב, והטיעונים נכונים.

ישראל כץ: אני אפעל ביחד כדי לקדם פתרון בנושא.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

ינון אזולאי: בבקשה, אייל.

אייל לב ארי: הוועדה ביקשה בעצם שננסח את עניין הסמכת מנהל רשות המסים, לקבוע תיאומים ביחס למי שהחל את פעילותו העסקית לא בתחילת 2019, אלא לאחר פברואר 2019.

אייל לב ארי: את זה ניסחנו.

אייל לב ארי: האמור ברישה בפסקאות 1 ובפסקה 2(ג) יחול על עוסק שהחל לאחר 1 במרס 2019.

אייל לב ארי: לעניין התנאי הקבוע בסעיף קטן זה, בתיאומים שיקבע המנהל אם שוכנע כי הדבר נדרש בנסיבות העניין.

אייל לב ארי: האם יש הסתייגויות?

אייל לב ארי: חברת הכנסת תומא סלימאן?

אחמד טיבי: בקשות רשות דיבור, בבקשה, לכולנו.

הילה שי וזאן: גם לי, בבקשה.

שלמה קרעי: אייל, תרשום הסתייגות דיבור גם לי, בבקשה.

קרן ברק: גם אני רוצה.

ינון אזולאי: שרית ממשרד המשפטים, התייחסות לנושא, בבקשה.

שרית פלבר: לא שמעתי למה אני צריכה להתייחס, בבקשה.

ינון אזולאי: האם יש לך התייחסויות לחוק?

שרית פלבר: את כל ההתייחסויות שלנו אמרנו.

ינון אזולאי: יש לכם התייחסויות ל-14ב?

ינון אזולאי: אני מבין מאייל שהיו שם חילוקי דעות.

ינון אזולאי: בבקשה, תגידו לנו כי אנחנו מצביעים לפי מה שאופיר ביקש.

שרית פלבר: אנחנו אמרנו את עמדתנו.

שרית פלבר: לדעתנו, אם יש פתרון תפעולי שיכול למנוע מצב שבו אדם צריך לקבל ביחד עם המענק הנוסף יותר מהמחזור שלו ביחס ל-2019, צריך לאפשר את הפתרון הזה.

שרית פלבר: זו הייתה עמדתנו.

מיקי לוי: אבל אומר מנהל רשות המסים שהוא לא מסוגל לבצע.

מיקי לוי: אז תגידו מה לעשות.

גיא גולדמן: לא.

גיא גולדמן: הוא אמר שהוא מסוגל לבצע עם עיכוב.

ישראל כץ: קבענו מה לעשות, ואני רק רוצה להוסיף ולומר, כמי שאמור להוביל את הנושא הזה, שאני בהחלט מודע ומכבד גם את הנימוקים.

ישראל כץ: אני מכיר איך הדברים מתבצעים, אולי כמעט יותר טוב מכל אחד אחר בחדר.

ישראל כץ: זה לא עניין משפטי, אלא עניין של יכולת לבצע את הדברים דרך פעילות רשות המסים.

ישראל כץ: נתקלנו כבר בעבר בבעיות כאלה.

ישראל כץ: האמירות של מנהל רשות המסים, של אי-יכולת מוחלטת לבצע לבין קושי רב לבצע, מבחינתי מורידות את הסעיף הזה מעל הפרק.

ישראל כץ: אין כאן דבר דרמטי.

ישראל כץ: אגב, יש החלטות אחרות, בחוקים שמאושרים על ידי משרד המשפטים ועל ידי המערכת המשפטית באוצר.

ישראל כץ: המענק לשימור עובדים, למשל, בא להמריץ מעסיקים שלא לשחרר את העובדים לחל"ת ולהציג את ספטמבר-אוקטובר לפי מינון מסוים, ולקבל 5,000 שקלים על עובד שהוא השאיר.

ישראל כץ: אנחנו לא נדע מי באמת תכנן לשחרר, או לא תכנן לשחרר, אבל אנחנו יודעים שהמטרה ראויה.

ישראל כץ: המטרה היא לסייע בכיוון של השארת עובדים.

ישראל כץ: גם במענק המעסיקים, יש כאלה שאמרו בוועדה שממילא הם היו חוזרים.

ישראל כץ: אבל אנחנו אומרים שאם מענק כזה מגביר את הסיכוי של חזרת עובדים, אז אנחנו נותנים אותו.

ישראל כץ: אותו הדבר כאן – אנחנו נותנים סיוע ראוי לכלל האנשים.

ישראל כץ: זה יינתן לפי קריטריונים, ולא פתחתי את הקריטריונים הבסיסיים.

ישראל כץ: יכול להיות שחלק, אחוז נמוך מתוכם, זה ייתן לו מחזור יותר גבוה.

ישראל כץ: זה לא אומר שהוא מרוויח.

ישראל כץ: יכול להיות, אבל זה דין ההחלטות האלה ודין הסיוע והמענקים כשמסתכלים על המטרה הכוללת.

ישראל כץ: הדבר הכי חשוב, מעבר לקריטריונים שנקבעים, הוא יכולת הביצוע.

ישראל כץ: היו יותר מדי דברים בעבר, שהוחלט עליהם והם לא בוצעו.

ישראל כץ: 100 מיליארד, 50 מיליארד – בסוף, רוב הדברים לא בוצעו.

ישראל כץ: ואנחנו, ברוך ה', נמצאים עכשיו במצב שאנחנו כן מבצעים.

ישראל כץ: אחרי שהחוק הזה יאושר באופן מלא, ביחד עם הגורמים בתוך משרד האוצר, תפקידי שלי לוודא את הביצוע.

ישראל כץ: יש קונצנזוס בקרב חברי ועדת הכספים, ואני שמח שבכל פעם אנחנו מגיעים אליו, מעבר למחלוקות פוליטיות, במערכת פוליטית מפוררת, מפוצלת, בתקופת בחירות ועם רגישויות.

ישראל כץ: עצם העובדה שבמכלול, גם בהשתתפותי ובזכות הניהול, החברים והאחריות, אנחנו מגיעים להסכמה רחבה, זה גם חלק מהשיקול.

ישראל כץ: אופיר הסכים להוריד את הדבר, שיש לו משמעות כלכלית יותר גבוהה, כלומר לרדת לשני מענקים.

ישראל כץ: הדבר הזה הוא בסך הכול חלק מההסכמות, ואני חושב שזאת החלטה טובה, ראויה, ואין בה שום מניעה.

ישראל כץ: היא תאפשר להוביל את הסיוע.

ישראל כץ: תודה.

ינון אזולאי: לפני שאני אעבור להצבעה, קודם כול, תודה רבה לשר גם על הזמן.

ינון אזולאי: כמו שאמרת, לא יצאת בכלל מחדר הוועדה.

ינון אזולאי: תודה רבה על כל החשיבה והמענקים.

ינון אזולאי: גם אם יש ויכוחים פה בוועדה, הוויכוחים עניינים וכולנו רוצים לתת כמה שיותר למען האזרח והעסקים.

ינון אזולאי: זאת החשיבה של כולנו.

ינון אזולאי: אני גם צריך להודות לרב גפני, שקידם ועשה שהכול יקרה היום.

ינון אזולאי: הוא לא יכול היה להיות איתנו, אבל אנחנו מודים לו מכאן.

ינון אזולאי: כמובן, לכל החברים וליועצים המשפטיים – אייל, שלומית ושיר, תמיר וכל הצוות, כמובן.

אייל לב ארי: רק לוודא, חבר הכנסת קושניר, הורדתם את ההסתייגויות שלכם?

קרן ברק: אני רוצה גם הסתייגות דיבור.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: השארנו רק הסתייגויות דיבור.

קטי קטרין שטרית: ינון, אני לא רוצה הסתייגות.

קטי קטרין שטרית: אני רק רוצה לומר שאני מתנצלת שהגעתי באיחור, ולא שמעתי.

קטי קטרין שטרית: שאף אחד לא ינצל את הקטע של האולמות, עם כל הכבוד.

קטי קטרין שטרית: רק רציתי לדעת מה הסיכום, כי לא קיבלתי אותו מאנשי המקצוע שמהם ביקשתי.

קטי קטרין שטרית: אני גם רוצה לומר, שייאמר לזכותו של שר האוצר ישראל כץ.

קטי קטרין שטרית: אמר את זה גפני לפני שבוע, שאין דבר, קטי שטרית, שאת מבקשת ולא מקבלת.

קטי קטרין שטרית: זאת לא קטי, זה שר האוצר שנענה לכל הפניות, חד-משמעית, ולא רק שלי.

קטי קטרין שטרית: גם מיקי לוי יכול להעיד על כך, וגם אחמד יכול להגיד וגם עאידה.

קטי קטרין שטרית: מיקי, אתם מבקשים ומקבלים, וברוך ה', כנראה בגלל שאתם צודקים.

קטי קטרין שטרית: גם אלכס.

קטי קטרין שטרית: אני יכולה להגיד שזאת רוח חדשה לגמרי ממה שאני הייתי רגילה, לפחות בתחילת הקדנציה בכנסת העשרים ואחת, שלא היה למי לפנות במשרד האוצר.

קטי קטרין שטרית: היום יש למי לפנות, הוא כן שומע והוא כן מבצע.

ינון אזולאי: כנראה לא היה לכם סגן שר שם.

ינון אזולאי: לנו יש סגן שר, תמיד אנחנו פונים אליו ומקבלים מענה.

קטי קטרין שטרית: לסיפור האולמות פשוט לא הגעתי.

קטי קטרין שטרית: ניסיתי לקבל תשובה, לא הצלחתי.

קטי קטרין שטרית: לכן פניתי וחשבתי שאולי אפשר יהיה לחזור על זה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להתנצל בהזדמנות הזאת, ולומר שלא התכוונתי לתקוף ולא כלום.

ינון אזולאי: אף אחד לא מתכוון לתקוף.

ינון אזולאי: הכול היה ענייני, חס ושלום.

קטי קטרין שטרית: לא, אחר כך אתה המשכת את זה.

קטי קטרין שטרית: השאלה שלי הייתה רק ברמת הידע, מה יצא בסוף.

קטי קטרין שטרית: זהו, נקודה.

אלכס קושניר: הסיכום שהיה קודם הוא על 15 מיליון שקלים, וצריך לומר את זה לפרוטוקול.

ינון אזולאי: איפה נעלמו עוד 5 מיליון?

אלכס קושניר: ניסיתי, לא הצלחתי.

ינון אזולאי: תמיר, אתה רוצה להגיד משהו לפרוטוקול בנושא?

תמיר כהן: לאור ההסכמה שנאמרה פה קודם על ידי השר ועל ידי חבר הכנסת קושניר, צריך להגיד לפרוטוקול שמשרד האוצר יפעל לתקצב את משרד התרבות בהיקף של 15 מיליון שקל מתקציב הקורונה, וזאת בכפוף לכל הכללים הנדרשים.

ישראל כץ: זה מהסיכום הקודם, שיהיה ברור.

ינון אזולאי: אנחנו נעבור להצבעה.

ינון אזולאי: אני אעשה כמו שעושה בדרך כלל הרב גפני.

ינון אזולאי: הייעוץ המשפטי שלנו לא מסכים עם 14ב.

ינון אזולאי: אנחנו נצביע על הכול, ואני אגיש רוויזיה רק על 14ב.

ינון אזולאי: במהלך היום הם יתייעצו עם שגית, ויסגרו את העניין הזה.

ינון אזולאי: זה דבר שאנחנו עושים בדרך כלל.

מיקי לוי: זה בסדר.

שלמה קרעי: האם הנושא של העסקים החדשים נכנס לחוק?

תמיר כהן: - - - משרד הפנים.

קריאה: אבל צריך לזה תקציב.

קריאה: מה זה "משרד הפנים"?

אייל לב ארי: רק להבהיר, לגבי התיקון של חבר הכנסת לוי, הכוונה היא למקדמה המיוחדת, שהיום היא על 50%.

אייל לב ארי: אתה רוצה להעלות אותה?

מיקי לוי: ל-60% באישור השר.

מיקי לוי: וזה מתחיל מינואר.

גיא גולדמן: יש לי הבהרה לנוסח.

ינון אזולאי: עזוב, עזוב.

ינון אזולאי: כל הבהרה שלנו מעכבת אותנו עוד 20 דקות.

גיא גולדמן: אני לא רוצה שינוי בנוסח.

גיא גולדמן: אני רק מבהיר שעוסק שפתח בינואר-פברואר 2020, עליו לא חלה המגבלה של 2019 מול 2020.

גיא גולדמן: על יתר העוסקים מעל 300,000, כמובן שכן.

גיא גולדמן: זה יכול להתפרש אחרת מאחת הפסקאות, ואם צריך נתקן את זה.

ישראל כץ: כן, אבל ביטלנו את זה.

ישראל כץ: מה שבוטל לא היה חל עליו.

ינון אזולאי: אנחנו נצביע על הצעת חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2021, עם התיקונים כפי שהובאו בפני הוועדה.

ינון אזולאי: מי בעד?

ינון אזולאי: מי נגד?

ינון אזולאי: הצעת החוק אושרה.

ינון אזולאי: הצעת החוק התקבלה פה אחד.

ינון אזולאי: אני מגיש רוויזיה על סעיף 14ב.

מיקי לוי: אני מצטרף לרוויזיה.

אחמד טיבי: אני מגיש רוויזיה על כל החוק.

ינון אזולאי: תודה רבה שוב לכולם, הישיבה נעולה.