ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 182, 2021-01-25 10:00

יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום יום שני, י"ב שבט התשפ"א, 25 בינואר 2021.

יעקב מרגי: על סדר-היום: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 8), התשפ"א-2021; הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 6) (תיקון), התשפ"א-2021.

יעקב מרגי: מי אמור לתת לנו הסבר לכותרת הבומבסטית הזאת?

טל פוקס: הגיעו אליכם שני תיקונים.

טל פוקס: אציג את שני התיקונים.

טל פוקס: תיקון מס' 8 הוא החשוב יותר, הוא מדבר על איסור של כניסת כלי טיס זרים לישראל.

טל פוקס: הסיבה שזה רק כלי טיס זרים זה בגלל היבט של סמכות – אולי משרד המפשטים ירחיב עליו אחר כך.

טל פוקס: הרעיון הוא מניעה של כניסה של כלי טיס לישראל.

טל פוקס: אין מניעה של יציאה של כלי טיס זרים כי הם צריך לחזור שבו הם חונים.

טל פוקס: זה האיסור.

טל פוקס: יש לו היבט של חובה על מפעיל שדה לא לאשר נחיתה לאותו כלי טיס שאסור לו לנחות, ויש מעט מעט חריגים, ממש מצומצם – טיסת מטען, טיסה לכיבוי אש, כניסה לפינוי חירום רפואי, ובדברי ההסבר גם מובהר שזה לא מונע נחיתת חירום מכל סיבה שהיא שגם על זה משרד התחבורה אולי ירחיב.

טל פוקס: גם אציין שהתיקון נכנס לתוקף ב-26, כלומר בחצות.

טל פוקס: טיסה שתמריא במהלך היום תוכל לנחות בישראל גם אם התאריך ישתנה.

טל פוקס: תיקון מס' 6 הוא תיקון שהוא תמונת ראי לתיקון שנעשה בתקנות הגבלת פעילות.

טל פוקס: יחד עם התקנות האלה הגשנו תיקון לתקנות הידוק מקבלות שניתנות בוועדת חוקה ברגע זה.

טל פוקס: התיקון של ועדת חוקה מצמצם את החריגים, שמאפשרים יציאה מבית המגורים לצורך הגעה לשדה.

יעקב מרגי: באישור האחרון אישרנו חמישה חריגים?

טל פוקס: היו חמישה חריגים ועוד החריג הראשי, שהוא מי שקנה כרטיס לפני תחילת הסגר, וכל מי שרוצה לחזור לבית מגוריו.

טל פוקס: הצמצום העיקרי הוא החריג של מי שקנה כרטיס לפני תחילת הסגר.

טל פוקס: החריג הזה נמחק, כלומר מי שקנה כרטיס לפני תחילת הסגר, לא משנה מתי קנה אותו - לא יוכל לצאת.

טל פוקס: זו לא סיבה מספקת, זה שכבר קנית כרטיס.

טל פוקס: מה שכן, צומצמו עוד חריגים.

אימאן ח'טיב יאסין: תוכלי לפרט מה אושר, לגבי החריגים?

טל פוקס: אוכל לומר מה נשאר.

יעקב מרגי: אנחנו נלמד מזה מה צומצם.

טל פוקס: נשאר יציאה ללוייה, לטיפול חירום רפואי.

יעקב מרגי: הווריאנט לא נכנס בלוויה?

טל פוקס: הרעיון היה כמה שיותר לצמצם, ולהשאיר חריג כללי שמאפשר למשרד התחבורה, והוספנו לזה את מנכ"ל משרד הבריאות לאשר יציאה במקרה של צורך הומניטרי או צורך אישור מיוחד, והיו כמה צרכים הומניטריים או צורך אישור מיוחד שאמרנו: הם כל כך ברורים, שאושרו, כמו לוויה וטיפול חירום רפואי, שכל כך ברורים שיאושרו, שלא נבקש לפנות בשבילם לוועדה.

טל פוקס: אוסיף, שחוץ ממה שאמרתי, מטרת טיפול רפואי, לוויה של קרוב משפחה, הליך משפטי – אלה החריגים שכתובים.

טל פוקס: אלה דברים שהם כן אוטומטיים.

איתי עצמון: שלושה חריגים הם אוטומטיים.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי סעיף מגורים קבועים, זה ירד?

טל פוקס: כל הסעיף של מעבר מקום שהייה ירד, אבל בעצם – יותר של ועדת חוקה - הולכת להיות מדיניות של אזרח זר – אני לא יודעת איך הם יציגו את זה, אבל הולכת לצאת הבהרה, שאזרח שרוצה לחזור למקום מגוריו, זה יאושר בוועדת חריגים.

טל פוקס: מי שרוצה לחזור הביתה.

יעקב מרגי: אבל אזרח ישראלי שנתקע?

טל פוקס: אם מקום המגורים הקבוע שלו הוא שם, והוא צריך לחזור למקום המגורים הקבוע שלו- - -

אימאן ח'טיב יאסין: יש הרבה סטודנטים שעכשיו בחופשה בגלל חג המולד, והם צריכים לחזור עכשיו ללימודים שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: יש גם כאלה שקנו כרטיסים.

אימאן ח'טיב יאסין: מה עושים איתם?

יעקב מרגי: זה ועדת חוקה.

אימאן ח'טיב יאסין: שאלך לשם?

יעקב מרגי: לעולם לא אומר לך ללכת לשם.

יעקב מרגי: בבקשה.

אשר שלמון: אין טעם לחזור על הדברים של טל.

אשר שלמון: מעבר לדברים האוטומטיים, הדברים יגיעו לוועדת חריגים שתהיה בפועל מורכבת בסמכות שני המנכ"לים, מצוותים משותפים.

אשר שלמון: המטרה היא לא לאפשר לכל מי שרוצה לצאת אלא להפך – מאוד-מאוד לצמצם.

אשר שלמון: אנחנו מבינים שזו הנחיית ראש הממשלה והקבינט.

אשר שלמון: בסך הכול מדובר בזמן מוגבל – לא על תקופה ארוכה שבה המצב הזה יתרחש כך, לכן להתרכז בצרכים הומניטריים משמעותיים ולא לאפשר לכל אחד שיש לו בעיה או רצון או צורך לצאת השבוע.

אשר שלמון: אני מניח שברוב המקרים, בהנחה שהתעופה תתחיל להתחדש בשבוע הבא, דברים יוכלו להמתין עד אז.

אשר שלמון: וזה לשני הכיוונים.

אשר שלמון: לצורך העניין, אם יש אירוע חירום כלכלי במפעל חיוני במדינה- - - , מחד.

אשר שלמון: מאידך, אם ישראלים צריכים לצאת לחירום אחר, הם יוכלו לצאת גם מעילה שלא הוזכרה במפורש בעילות שהוזכרו פה.

אשר שלמון: מה שכן, יש הרבה מאוד שאלות פתוחות בעיניי – מבדיוק מה היקף הספורט שיוכל להיכנס ולצאת, ודרך עניינים או צרכי עבודה, האם כל צורך עבודה ייחשב לטובת העניין.

אשר שלמון: אני מניח שנתגבש בשעות הקרובות.

יעקב מרגי: טל, אנחנו נתחיל להקריא תיקון 6.

יעקב מרגי: למה את מעדיפה את 8?

טל פוקס: זה לא תיקון 6.

טל פוקס: זה תיקון לתיקון 6.

טל פוקס: הסיבה היא שנראה אם ועדת חוקה, אם הם יאשרו או לא יאשרו את התיקון- - -

יעקב מרגי: את אומרת שנחכה לראות אם זה יאושר בכלל.

טל פוקס: כן, אחרת ניתן לרש"ת סמכות לאכוף.

יעקב מרגי: שאלה לאוויר - למה מזכירות הממשלה לא עושה סדר ואומרת: תגישו לנו תקנה אחת, שאני יכול לעבוד עליה, וכאשר תיקון 6 יאושר בוועדת חוקה, תנו לנו התראה?

יעקב מרגי: אנחנו עובדים בשליפות.

יעקב מרגי: ככה לא עובדים.

יעקב מרגי: נדון כבקשתך, בתיקון 8.

יעקב מרגי: בבקשה.

טל פוקס: טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 8), התשפ"א–2021.

טל פוקס: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 12 ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

טל פוקס: –2020, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, מתקינה הממשלה תקנות אלה: הוראת שעה - למעשה התיקון נקבע כהוראת שעה, נכון לעכשיו, עד 31 בינואר 2021.

טל פוקס: 1.

טל פוקס: בתקופה שעד י"ח בשבט התשפ"א (31 בינואר 2021), יראו כאילו בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות), התש"ף-2020, אחרי פרק א' בא: " פרק א1': איסור כניסה לישראל של כלי טיס זר.

טל פוקס: איסור כניסה לישראל של כלי טיס זר.

טל פוקס: 1א.

טל פוקס: (א) לא ייכנס כלי טיס זר אל שטח ישראל, ומפעיל שדה תעופה לא יאשר נחיתתו בשדה תעופה בישראל; (ב) תקנת משנה (א) לא תחול על כלי טיס זר המופעל באחד מאלה: (1) טיסת מטען; (2) טיסה לפינוי חירום רפואי; (3) טיסת כיבוי אש; (4) טיסה החוצה את המרחב האווירי של ישראל מבלי לנחות בה.

טל פוקס: " אי תחולה.

טל פוקס: 2.

טל פוקס: תקנות אלה לא יחולו על טיסה שהמריאה לפני תחילתן.

טל פוקס: תחילה.3.

טל פוקס: תחילתן של תקנות אלה ביום י"ג בשבט התשפ"א (26 בינואר 2021).

יעקב מרגי: בבקשה.

איתי עצמון: אני מבקש הסבר לגבי שתי נקודות.

איתי עצמון: ראשית, לגבי מצב חירום שבו הטייס נאלץ להנחית את כלי הטיס שלו במצב חירום מיידי שדורש נחיתה עכשיו.

איתי עצמון: איך נתתם מענה למצב הזה?

טל פוקס: אני מציעה שעל זה רננה תשיב.

רננה שחר: בוקר טוב, לשאלה הראשונה של איתי, לפי סעיף 76ב לחוק הטיס, טיס מפקד בכל מקרה מוסמך במקרה חירום שמצדיק זאת, בשביל להבטיח חיי אדם ואת בטיחות הטיסה, מוסמך לסטות מהוראות כל דין.

רננה שחר: זה חוק הטיס.

רננה שחר: כמובן, תקנות הקורונה הן כל דין, הטיס המפקד מוסמך לסטות מהן.

רננה שחר: נציע הבהרה לרש"ת בעניין הזה, שתאשר את הנחיתה שלו.

רננה שחר: אם במקרה חירום – אני מניחה שיש פה נציגי רש"ת – זה לא דברים שקורים הרבה, אבל זה עלול לקרות, וזה כמובן יישמר בכל מקרה.

יעקב מרגי: זה לא בא לבטל הוראות כלי טיס וסוגיות של חירום.

רננה שחר: לא.

איתי עצמון: אבל שאלה שכן עולה מהטקסט, האיסור שחל על מפעיל שדה תעופה, איסור לאשר נחיתה בשדה תעופה בישראל, אין כאן החריג שקבוע בסעיף 76ב לחוק הטיס, כלומר לא מדובר פה על אפשרות לאשר נחיתה במקרה חירום שמצדיק פעולה מיידית לשם הגנה על חיי אדם, כלומר אותו מקרה חירום שקורה, הטייס מפקד יכול לסטות מהוראות כל דין.

רננה שחר: זה נכון מה שאתה אומר.

רננה שחר: לא נתנו לזה מענה מפורש בתקנות, אבל זה גם עניין של שכל ישר.

רננה שחר: כאמור אנו מוציאים מכתב הבהרה לרש"ת בעניין הזה.

רננה שחר: האיסור עצמו אינו פלילי, האיסור שחל על רש"ת, וגם לו היה איסור פלילי, מובן שהגנת הצורך והגנת הכורח היתה עומדת וכו'.

יעקב מרגי: בוא נשאל את פי הנערה.

יעקב מרגי: רש"ת אתנו?

רון חלפון: הדברים שרננה אמרה, ברורים לנו.

רון חלפון: בסופו של דבר שיקול דעת של פקח במגדל במקרה של חירום הוא שיקול עליון.

רון חלפון: העברה של רת"א בכתב בהחלט תהיה במקומה.

רון חלפון: היה רצוי שזה יהיה כתוב קצת אחרת, אבל גם ככה נוכל לחיות עם זה.

יעקב מרגי: אנחנו אומרים לפרוטוקול שתצא הבהרה של רת"א, ואנחנו מתכבדים גם בנוכחותה של ד"ר שרון אלרעי שעובדת קשה בימים אלה.

יעקב מרגי: תמיד היא צריכה לתת הסברים.

יעקב מרגי: אני מאוד מודה לך.

יעקב מרגי: יש לי שאלה.

יעקב מרגי: בטיסות המטען, הן לא מופעלות בשלט רחוק.

יעקב מרגי: יש שם אנשים, צוות.

יעקב מרגי: מה דינם?

יעקב מרגי: מה התהליך שיעברו?

טל פוקס: כל הכללים הרגילים, שחלים על מי שנכנס לישראל – אם הם רק ינחתו ומייד ימריאו חזרה.

טל פוקס: אם הם נכנסים לישראל- - -

יעקב מרגי: לפי הכללים שהנהגנו, להיכנס לבידוד, או בדיקה?

טל פוקס: אני מניחה שהם נחשבים לאנשי צוות אוויר, אני מניחה שכן, ואם הם יגיעו לפחות מ-72 שעות, הם לא יצטרכו בדיקה לפני.

יעקב מרגי: חוזרים לרננה.

רננה שחר: צוות האוויר הוא צוות ונושא מטען הם דיילים או לא נדרשים.

יעקב מרגי: מה שאישרנו לגבי צוות אוויר, חל גם על צוות אוויר של כל החריגים.

רננה שחר: ודאי.

רננה שחר: אין שאלה.

רננה שחר: פרק ב' לתקנות חל על מפעיל אווירי שמפעיל טיסות להולכת נוסעים, אבל למשרד הבריאות יש נוהל לאנשי צוות שמגיעים לישראל, נוהלי בידוד מכוח פקודת בריאות העם.

רננה שחר: הם חלים על צוות המטען ויודעים, ד"ר אשר שלמון נמצא פה, מכיר את הדברים – מתנהלים לפי חוקי מדינת ישראל, הכניסה לישראל וכל מי ששוהה בישראל.

יעקב מרגי: מאחר שהצטרפה אלינו ד"ר שרון אלרעי ואני לא רוצה לעכב אותך – יש לך עבודה – תני לנו סקירה קצרה, למה נדרשנו להחמרות האלה ולמהלך הזה.

שרון אלרעי פרייס: בוקר טוב.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נדרשים לזה מפני שאנו מבינים את המשמעות של הווריאנטים שנמצאים בחו"ל וכבר חווים על בשרנו הכואב את אחד מהם ואת התוצאה שהוא נכנס אלינו, ומה קורה עכשיו.

שרון אלרעי פרייס: אסביר.

שרון אלרעי פרייס: באמצע חודש דצמבר קיבלנו הודעה מה-WHO, די דיסקרטית – יש וריאנט אנגלי, שימו לב.

שרון אלרעי פרייס: הוא מעלה הדבקות.

שרון אלרעי פרייס: יכול להיות שגורם לתחלואה יותר קשה – שימו לב.

שרון אלרעי פרייס: זה הגיע אחרי שיומיים אחרי זה פרסמו בעיתונו הבריטית שיש וריאנט.

שרון אלרעי פרייס: זה הכול, היה מאוד שקט.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נמצאים חודש אחר כך, עם כל המאמצים העילאיים שעשינו כדי לנסות להכיל את זה, לזהות את זה, לבודד - הוא מפושט בקהילה.

שרון אלרעי פרייס: ההערכות הן ש-50% מהדגימות שאנו לוקחים הן של הוויריאנט האנגלי, וזה מראה עד כמה כשוויריאנט נכנס לפה, עד שאנחנו מבינים את זה, זה כבר מאוחר מדי.

שרון אלרעי פרייס: יש לנו עכשיו ניסיון נוסף, עם הווריאנט הדרום אפריקאי.

שרון אלרעי פרייס: שם קיבלנו איתות קצת יותר מוקדם, ועם צוות מודיעין מיוחד שכולל לפחות 20 אנשים – עוקבים אחרי האנשים האלה, המגעים שלהם.

שרון אלרעי פרייס: מביאים להם דיגום עד הבית.

שרון אלרעי פרייס: יש אכיפת בידוד על ידי המשטרה בצורה נמרצת וכו', ואנחנו מצליחים מאוד בקושי להכיל את 27 החולים ולנטר את המגעים שלהם כל הזמן.

שרון אלרעי פרייס: זה המון אינטנסיביות, והווריאנטים האלה המשמעות שלהם היא שהם מידבקים יותר, אלה שאנחנו יודעים, ואנחנו עוד לא יודעים מה ההשפעה שלהם מבחינת אלימות מוגברת, ואנחנו לא יודעים על אף אחד מהם לגבי יעילות החיסון.

שרון אלרעי פרייס: כנראה שהחיסון יעיל, לפחות עבור הווריאנט האנגלי.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו עוד לא יודעים לגבי אחרים, אם יש השפעה על יעילות החיסון.

שרון אלרעי פרייס: לגבי הווריאנט האנגלי, שאנחנו כבר רואים אותו בארץ, והוא מאוד משמעותי, אנחנו רואים עלייה בתחלואה בילדים, רואים עלייה בתחלואה בצעירים שמגיעים למצבים קשים.

שרון אלרעי פרייס: האם זה בגלל שיש יותר חולים – כי הוא יותר מידבק או יש יותר אלימות?

שרון אלרעי פרייס: אנחנו כרגע בודקים את זה.

שרון אלרעי פרייס: אין ספק שמה שאנו רואים בנשים ההרות שמגיעות למצבים של תחלואה קשה וקריטית לא ראינו עד עכשיו, גם כשהיו מספרים גבוהים של תחלואה במדינה, כלומר יש פה מאפיין אחר במגפה הזאת.

שרון אלרעי פרייס: כשלנו הרימו את הדגל שיש הווריאנט הזה והתחלנו במאמצים מאוד גדולים לנסות להכיל את זה - זה כבר היה מפושט, מאוחר מדי.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא יכולים לאפשר את זה שוב, ובטח לא עם פוטנציאל לווריאנט שהוא יותר מידבק, יותר אלים, וחלילה גם משהו שהחיסון עמיד לו.

שרון אלרעי פרייס: נקודה שנייה שאפשר היה לשאול – אם יודעים על האנגלי, למה לא לחסום את אנגליה לצורך העניין?

שרון אלרעי פרייס: אחת הבעיות היא שאנו לא יודעים היכן הווריאנטים נמצאים.

שרון אלרעי פרייס: יש רק שתי מדינות שמרצפות באופן קבוע, אנגליה ודנמרק, ולכן בשתיהן גילו די מוקדם כשהופיעו וריאנטים – אם אתם זוכרים את המוטציה מדנמרק של החורפנים?

שרון אלרעי פרייס: זיהו אותם מוקדם כי זו מדינה שזו מרצפת.

שרון אלרעי פרייס: האנגלים גם זיהו כרגע כי הם מרצפים.

שרון אלרעי פרייס: ברוב המדינות לא עושים ריצופים מתועדים.

שרון אלרעי פרייס: זו טכניקה מאוד יקרה שדורשת מקצוענות ולא עושים את זה בצורה מסודרת.

שרון אלרעי פרייס: לכן אנו לא יודעים, ועם הווריאנט הדרום אפריקאי פשוט גילינו את זה.

שרון אלרעי פרייס: ידענו שהוא קיים בדרום אפריקה ובמדינות השכנות.

שרון אלרעי פרייס: פתאום הגיעו אלינו אנשים מאיחוד האמירויות.

שרון אלרעי פרייס: אף אחד לא ידע שבמדינות האמירויות יש וריאנט דרום אפריקאי.

שרון אלרעי פרייס: חמישה אנשים מאיחוד האמירויות, שלא היו בשום מקום אחר, הביאו את הווריאנט הדרום אפריקאי, כשבעולם כלל לא היה ידוע שבאיחוד האמירויות יש הווריאנט הזה.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים לומר כמה יש לנו בארץ?

שרון אלרעי פרייס: 26 חולים של הוויראנט הדרום האפריקאי.

שרון אלרעי פרייס: הם במעקב צמוד, ואי אפשר לתאר את מידת האינטנסיביות של המעקב הזה.

שרון אלרעי פרייס: זה אנשים – מגיעים אליהם עם טוסטוסים עד הבית, לדגום אותם, לדגום את המגעים שלהם, לשמור אותם בבידוד.

שרון אלרעי פרייס: זו עבודה אין סופית.

שרון אלרעי פרייס: אבל התובנה ממה שראינו עם איחוד האמירויות שפתאום צץ וריאנט שאף אחד לא יודע שבכלל קיים שם, מדגים עד כמה אנחנו לא יודעים.

שרון אלרעי פרייס: אי אפשר לומר: נעצור את הנסיעות לשם, לא משנה שאם עוצרים רק קו אחד, אפשר להגיע אליו בקונקשן.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מדברת על זה, אבל גם לו ידעתי, וגם לו יכולתי לעצור את הקונקשן, אני לא יודעת מה קורה במקומות אחרים, וכרגע המטרה בסגירת השמיים היא להרוויח כמה שבועות של לאפשר למדינת ישראל להתחסן.

שרון אלרעי פרייס: לפחות לווריאנטים שהם יותר מידבקים אבל החיסון עובד עבורם, כמה שיהיו יותר אנשים מחוסנים, נגיע לזה במצב יותר טוב.

יעקב מרגי: השאלה היא לא אליך, אבל למה הוראת השעה היא לשבוע?

יעקב מרגי: זה חמישה ימים.

שרון אלרעי פרייס: זאת ההתחלה, שישה ימים, במטרה ליישר קו גם עם הסגר.

שרון אלרעי פרייס: זה יידרש להיות יותר ארוך משישה ימים.

שרון אלרעי פרייס: אבל שישה ימים זה התחלה, כדי ליישר קו.

יעקב מרגי: אני מברך על זה.

יעקב מרגי: רק חבל שלא חסמנו את ה-60,000 המתלהבים האלה.

יעקב מרגי: רבותיי חברי הכנסת, אני לא רוצה להחזיק אותה כל הדיון, אז שאלות מספר, בבקשה.

בועז טופורובסקי: הבנתי שכנראה נצטרך, לדעת משרד הבריאות, להאריך את הסגירה של נתב"ג יותר מ-31 בינואר.

בועז טופורובסקי: השאלה היא לאורך זמן ובכלל, האם בדיקה 72 אחרי הנחיתה ובידוד לא תשיג תוצאה?

יעקב מרגי: אם כבר, נשאלת שאלה, האם בדיקות ה-PCR לא מזהות את המוטציות?

שרון אלרעי פרייס: עכשיו כשאנחנו בודקים את כל האנשים בנתב"ג, אנחנו רואים שאנחנו מזהים, מתוך האנשים שיהיו מאומתים בשבועיים אחרי חזרתם מחו"ל, כלומר המחלה שלהם מיוחסת לנסיעה, אנחנו מזהים רק 10% מתוכם, כלומר רוב האנשים, אחרי שהם חוזרים מחו"ל, לא נצליח לאבחן אותם ביום הנחיתה אלא ביום, יומיים, שלושה אחר כך.

שרון אלרעי פרייס: ככל שעוברים הימים המספרים עולים עד 100%.

שרון אלרעי פרייס: עכשיו, כשאנחנו מפעילים בדיקות ב-72 שעות לפני זה, אנחנו נראה מה זה ייתן – עוד לא ראינו את זה, אבל אני מניחה שזה ינגוס מהחלק של ה-10%.

שרון אלרעי פרייס: יכול להיות שחלק מה-10% נוכל לזהות אותם עוד לפני שעלו למטוס, אבל סביר להניח שלא תוכל לזהות הרבה מה-90% שבכלל מתפתחים אחר כך.

בועז טופורובסקי: לכמה זמן נצטרך לסגור את נתב"ג לדעתך?

שרון אלרעי פרייס: לכמה שבועות, כדי לראות שאנחנו מתחסנים עם קצב ההתחסנות הגבוה, ומגיעים למצב של יותר אוכלוסייה מחוסנת.

שרון אלרעי פרייס: אבל נצטרך גם אחר כך לפצח את הנושא של הבידוד.

יעקב מרגי: אם אנחנו לא יודעים דבר על הווריאנט הזה, ויש סיכויים שהוא יותר קשה, אם זה מספר קטן - הבידוד זה פעולה שצריך שני צדדים – המבודד ואנחנו הגורם המדינתי שצריך לאכוף.

יעקב מרגי: השאלה, אם זה מספר מצומצם, למה לא לאשפז אותם?

שרון אלרעי פרייס: כיום בבתי החולים יש 1,800 חולים מאושפזים.

שרון אלרעי פרייס: ביניהם 1,180 חולים קשים וקריטיים.

שרון אלרעי פרייס: לאשפז אנשים רק בגלל שהם לא יכולים לשמור על הבידוד בעיניי זה עומס על בתי החולים שמיותר.

שרון אלרעי פרייס: סיכון לאנשים האלה שיכולים להידבק בקורונה, אם לא נדבקו.

שרון אלרעי פרייס: איפה תאשפז אותם?

שרון אלרעי פרייס: במחלקה רגילה – אתה עלול לסכן אנשים שלא חולים.

יעקב מרגי: אתקן את השאלה - למה לא בידוד יותר מפוקח?

שרון אלרעי פרייס: זה הבידוד במלונית.

שרון אלרעי פרייס: הוא יותר מפוקח.

שרון אלרעי פרייס: ה-27 לא במלונית.

שרון אלרעי פרייס: חלקם היו במלונית לאורך הדרך, כי היתה תקנה שמי שחוזר מדרום אפריקה צריך להיות במלונית, אבל תלוי מתי חזרו.

שרון אלרעי פרייס: הפתרון של בידוד במלונית גם מאוד מוגבל.

שרון אלרעי פרייס: יש הרבה אנשים שמחריגים, ואומרים שיש להם מחלות, וראינו את התמונות של ההתפרעויות במלונית.

שרון אלרעי פרייס: זה לא פתרון.

שרון אלרעי פרייס: איך נצליח לגבי בידוד נצטרך כמדינה לפצח.

יעקב מרגי: בבקשה.

ולדימיר בליאק: האם יש לכם מידע חדש לגבי יעילות החיסונים על הווריאנטים?

שרון אלרעי פרייס: ככל שידוע לנו, חיסונים יעילים לווריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו עוד לא יודעים לגמרי הכול.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו עובדים נמרצות על הווריאנטים שנמצאים במדינת ישראל, שזה האנגלי והדרום אפריקאי, לגדל אותם ממש בתרביות תאים במעבדה ולעשות את הניסויים האלה בעצמנו.

שרון אלרעי פרייס: כרגע התשובות שאנו מקבלים מפייזר הן מאוד חיוביות שהם רואים שזה כן עובד.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו ממש בתהליכים לבדוק את זה בעצמנו.

הילה שי וזאן: מה שונה במוטציה הברזילאית, שכולם מדברים עליה כעל משהו יותר אלים, יותר שונה במרכיבים שלו?

שרון אלרעי פרייס: רואים שיש עלייה מאוד גדולה של הדבקה בברזיל.

שרון אלרעי פרייס: יש אזור מסוים שבו יש הדבקה מטורפת, למרות שבגל הקודם שהיה להם 75% מהאנשים היו מחוסנים.

שרון אלרעי פרייס: יש על זה מאמר ב"סיינס", שלמרות מה שהיית חושב חסינות עדר, 75% כבר חלו מקודם והיו עם חסינות - עדיין יש שם הדבקה מאוד משמעותית עם הוויראנט שמסתובב שם.

שרון אלרעי פרייס: כלומר הוא אלים ויכול להיות שהוא יכול להדביק גם מחלימים.

יעקב מרגי: בבקשה.

אוסאמה סעדי: ד"ר פרייס, שאלתי אותך גם בדיון בוועדת חוקה על סוגית מי שרוצה לצאת, למה לאסור עליו?

אוסאמה סעדי: יש סטודנטים שרוצים לחזור ללימודים שלהם, ולא לחזור בתקופה הקרובה, ויש כאלה שעובדים תקופות ארוכות.

אוסאמה סעדי: אני מבקש, אדוני היושב-ראש, את אלה אפשר להחריג ולא צריך וועדת חריגים.

יעקב מרגי: מכובדי חבר ועדת חוקה.

יעקב מרגי: פה אנחנו דנים בכלי הטיס.

יעקב מרגי: אם הייתי בא ברגל, התקנות האלה שאני הולך לאשר, לא חלות עלי.

יעקב מרגי: אני חוסם כלי טיס.

יעקב מרגי: לא בני אדם.

יעקב מרגי: בוועדת חוקה זה משהו אחר.

אוסאמה סעדי: לעניין כלי הטיס, כיוון שמדובר בתקנות ובהוראה כמעט מהיום למחר, מה גורל אלה שרכשו- - -

יעקב מרגי: זה בוטל.

יעקב מרגי: בתקנות הקודמות היה חריג של מי שרכש כרטיס לפני הסגר.

יעקב מרגי: זה בוטל - גם אם רכשת כרטיס, אתה לא חריג.

אוסאמה סעדי: הוא שילם.

אוסאמה סעדי: הוא לא יוצא.

אוסאמה סעדי: מי יפצה אותו?

יעקב מרגי: יהיה פה תיקון.

הילה שי וזאן: למה?

הילה שי וזאן: מה שהעברנו כבר לא תקף?

יעקב מרגי: תקף עד מרס.

איתי עצמון: חוק שירותי תעופה חל על מקרים שבהם מפעיל הטיסה ביטל או דחה את הטיסה.

אוסאמה סעדי: פה המדינה ביטלה, אז מי יפצה אותם?

איתי עצמון: שאלות דומות התעוררו מתחילת משבר הקורונה.

הילה שי וזאן: ומה ענינו אז?

הילה שי וזאן: המפעיל נקרה מבטל הטיסה או זה המדינה?

איתי עצמון: אני לא יודע מה קורה בכל מקרה ספציפי.

איתי עצמון: יכול להיות שהמפעיל יבטל ויכול להיות שלא.

יעקב מרגי: עו"ד רננה שחר, בבקשה.

רננה שחר: אני חוזרת על מה שאמר איתי.

רננה שחר: אם המפעיל האווירי ביטל את הטיסה, הנוסע יהיה זכאי להשבת התמורה.

רננה שחר: אם המפעיל האווירי לא ביטל את הטיסה - נניח שיהיו עדיין טיסות יוצאות של חברות זרות, בימים הקרובים, כי מותר להם לצאת מישראל, אני כולי תקווה שבימינו אלה נוסעים קונים כרטיסי טיסה עם ביטוח לביטול.

יעקב מרגי: יש התיקון לחוק טיבי, שהוא הוראת שעה עד סוף מרס.

יעקב מרגי: אם יש טיסה, וחברת התעופה הוציאה טיסות, אני לא רוצה שנמנע מאזרח ישראלי לצאת.

יעקב מרגי: אם הוא עונה לכל התקנות שאישרנו פה.

הילה שי וזאן: ודאי שכן.

אוסאמה סעדי: יש איסור כולל.

אוסאמה סעדי: רק ועדת חריגים.

הילה שי וזאן: אנחנו עכשיו מאשרים את זה למטה, אבל זה בדיוק העניין הצרכני פה, שהצרכן לא יוכל לעלות על הטיסה.

יעקב מרגי: טרם גירשתי מהועדה של ח"כים שילכו לוועדה אחרת.

יעקב מרגי: זה נדון שם.

יעקב מרגי: לכו תתעסקו בזה, אבל זה שם.

יעקב מרגי: כל עוד זה לא אושר, אין הבעיה.

יעקב מרגי: כשתהיה הבעיה, נתכנס פה.

יעקב מרגי: אולי אתם דוחים את התיקון?

אוסאמה סעדי: יש בעיה.

יעקב מרגי: אתם מאשרים את התיקון?

הילה שי וזאן: כן.

יעקב מרגי: כשזה יגיע, נדבר.

הילה שי וזאן: גם אם לא יאשרו, זה נכנס אוטומטית, לא?

איתי עצמון: אם הוועדה מחליטה לא לאשר את התקנות, הן לא ייכנסו לתוקף.

יעקב מרגי: אני דן בתיקון לתיקון 8.

יעקב מרגי: לא דנתי בתיקון 6 שמופיע פה כי אני ממתין, מה שיקרה אצלכם בוועדת חוקה.

יעקב מרגי: לא נקדים את הדיון.

יעקב מרגי: אני כרגע מדבר על מתכות, כלי טיס.

יעקב מרגי: שהמתכות לא יכולים להיכנס.

בועז טופורובסקי: אבל דיברו על חריגים.

בועז טופורובסקי: נניח, מי שיש לו לוויה חלילה.

בועז טופורובסקי: הוא יכול לטוס.

בועז טופורובסקי: אבל כלי הטיס לא יכול להיכנס.

בועז טופורובסקי: אז איך יטוס?

יעקב מרגי: יש אנשים שיש להם כסף.

יעקב מרגי: גם טיפול רפואי יכול בטיסה פרטית רפואית.

בועז טופורובסקי: ואנשים שאין להם כסף?

יעקב מרגי: אתה רוצה שאל על תפעיל מטוס בשבילו, בשביל לוויה?

איתי עצמון: אני רוצה לשאול את רננה, האיסור שמונח על שולחן הוועדה הוא איסור כניסה לישראל של כלי טיס זר, שזה עולה בקנה אחד גם עם החוק המסמיך שמדבר על הגבלות על כניסת כלי טיס זרים לשטח ישראל.

איתי עצמון: מה דינם של כלי טיס ישראליים?

רננה שחר: הכוונה היא לצמצם את התעבורה האווירית כדי להקטין את כמות הנכנסים לישראל בימינו בגלל הווריאנטים וזה הוסבר קודם על ידי משרד הבריאות.

רננה שחר: כפי שאיתי אמר, סעיף ההסמכה בחוק הוא רק למנוע כניסת כלי טיס זרים.

רננה שחר: לגבי חברות תעופה ישראליות, נעשה שימוש בסמכות של רת"א לפי חוק רישוי שירותי התעופה להתלות היתרי הפעלה מטעמים – אסביר: חברת תעופה כדי להוליך נוסעים ליעדים בין לאומיים, צריכה מרת"א היתר הפעלה.

רננה שחר: לכל יעד יש לה היתר הפעלה, לעונה הזאת, כמה טיסות וכו'.

רננה שחר: כתוב שם כל העניינים שחלים על ההפעלה הזאת.

רננה שחר: לנו יש סמכות להתלות את היתרי ההפעלה האלה מטעמי בריאות הציבור.

רננה שחר: לכן, כאקט משלים לתקנות האלה, אתמול יצאה הודעה על כוונה, של שלוש חברות התעופה הישראליות, אל על, ארקיע וישראייר, על הכוונה להתלות את היתרי ההפעלה שלהם להולכת נוסעים בין-לאומית מטעמי בריאות הציבור.

רננה שחר: יש להם עד היום ב-12:00 להגיש את טענותיהם.

רננה שחר: אחר כך תהיה התייעצות בוועדה המקצועית, הכול לפי חוק רישוי שירותי התעופה.

רננה שחר: מה שהחוק לא אוסר, ולא תקנות הקורונה ולא החקיקה יאסרו, גם טיסות של מטוסים קטנים - מתחת לתשעה מושבי נוסעים לא צריך היתר הפעלה, לכן המכשיר של מניעת היתרי הפעלה או התליית היתרי הפעלה הוא לא מכשיר ש- - - , וגם טיסות לפי דרישה שבהן מועד ההמראה ביעד הטיסה מסוכם במשא ומתן פרטני בין הלקוח לבין המפעיל האוויר בלי שהטיסות מפורסמות במערכות והנוסעים לא יכולים לקנות כרטיס טיסה במרשתת או באופן ציבורי.

רננה שחר: הטיסות האלה עדיין יתאפשרו.

רננה שחר: אם אסכם, בימים הקרובים עדיין תתאפשר יציאה מישראל בכלי טיס זרים שיעזבו פה, תתאפשר יציאה עם כלים ישראליים במתכונת מצומצמת, לא טיסות פאבליק טרנספורטס שאנחנו מכירים אותן.

יעקב מרגי: זה מחייב הבהרה.

יעקב מרגי: מצד אחד, כל הטיסות המסחריות, אתם תתלו אותן ולא יהיה להן רשיון.

יעקב מרגי: נאמר שיש לי מטוס פרטי, ואני רוצה לטוס.

יעקב מרגי: עומדת לי הזכות?

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: אני לא יכול לייבא וריאנט?

רננה שחר: עומדת לך זכות כי זה ההסדר.

רננה שחר: לגבי הרציונל, בסופו של דבר אדוני מבין שמה שמדאיג זה החוזרים מישראל.

רננה שחר: מי שחוזר לישראל, לו היינו מצליחים שכל אחד שחוזר לישראל יהיה בבידוד כמה ימים שצריך והכול יהיה בסדר, לא היינו צריכים את ההסדר הזה.

יעקב מרגי: אחדד.

יעקב מרגי: נאמר שאני בא ממיאמי עם המטוס שלי לכאן.

יעקב מרגי: אני אכנס לארץ?

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: מטוס ישראלי, אזרח ישראלי.

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: למה אזרח ישראלי לא יכול לחזור בטיסה מסחרית?

יעקב מרגי: לעומת זאת, אדם שיש לו מטוס פרטי, יוכל להיכנס לכאן?

יעקב מרגי: מה, הוא לא יכול להיות פוטנציאל – ראינו שנוסע אחד מדובאי הדביק 180 איש.

יעקב מרגי: ד"ר שרון.

שרון אלרעי פרייס: לא יכולה להסביר את זה.

יעקב מרגי: את מתקוממת על זה.

יעקב מרגי: ודאי.

טל פוקס: במצב החוקי הקיים - מתוך אחריות.

יעקב מרגי: אני אדם עם אחריות.

יעקב מרגי: יש לי אחריות.

יעקב מרגי: אתם מכירים לי.

יעקב מרגי: שלום הציבור חשוב לי מעל כל שיקול.

יעקב מרגי: במקרים רגילים של חקיקה הייתי נועל את הדיון ואומר: לכו תביאו נוסח מתוקן – בלי זה לא מאשר לכם.

יעקב מרגי: אבל אני לא יכול לעשות את זה.

יעקב מרגי: אני לא יכול להתנהל בהפקרות.

יעקב מרגי: אני רוצה הצהרה בדיון, לפני ההצבעה על התקנות, עכשיו, שגם מטוס פרטי לא יוכל להיכנס עם נוסעים לארץ.

יעקב מרגי: אלא אם כן הוא עונה לחריגים.

יעקב מרגי: אחרת יש פה עיוות שמצריך הסבר.

יעקב מרגי: בבקשה.

שי סומך: הבעיה היא הסמכות המשפטית.

שי סומך: אני מציע שרננה תמשיך את ההסבר שלה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה להיות בסרט הזה – משרד הבריאות, משרד התחבורה.

יעקב מרגי: קושי משפטי?

יעקב מרגי: פותרים אותו.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת שיש הצהרה פה לפרוטוקול שהקושי המשפטי הזה יטופל וייפתר.

יעקב מרגי: אם לא, אתם בבעיה.

שי סומך: לפי חוק סמכויות מיוחדות, אי אפשר בכלל להסדיר את הכניסה של מטוסים ישראליים.

שי סומך: הסמכות היא מכוח החוק שתיינה רננה, חוק רישוי כלי תעופה – מקווה שאני מדייק בשם.

שי סומך: רננה תסביר למה ההסבר שנמצא באותו חוק, שכרגע לא לפנינו, למה ההסדר יכול לחול רק על טיסות נוסעים ולא על מטוסים פרטיים.

שי סומך: אני מציע שרנה תמשיך את ההסבר שלה.

רננה שחר: אדוני, באופן כללי, ייתכן שאכן כדי למנוע טיסת כלים ישראליים פרטיים לישראל, כלים בהפעלה כללית, צריך תיקון חקיקה ראשי, וגם אם אתחייב לך, זה לא משהו שיעזור, שההתחייבות של רננה.

רננה שחר: זה דבר אחד.

רננה שחר: דבר שני, סליחה שאני אומרת, בכל מקרה הסיכון לבריאות הציבור וההתמודדות של האכיפה והמשטרה ופיקוד העורף עם מאות אנשים שבאים, לעומת שני אנשים שבאים, שונה.

יעקב מרגי: למרות התקיפות של הדברים שלנו, יש פה קושי.

יעקב מרגי: אני מקווה שאתם לפחות מבינים את התהייה שלנו.

יעקב מרגי: אני יכול לקבל את הטענה להתמודד עם נוסע אחד במטוס פרטי לעומת טיסה מסחרית.

הילה שי וזאן: איפה ערך השוויון?

יעקב מרגי: כשיש מתים ברחובות, אני מאבד את ערך השוויון.

הילה שי וזאן: אז על אחת כמה וכמה.

הילה שי וזאן: לאדם אחד אתה אומר: אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה?

הילה שי וזאן: ואני רוצה להבין: עוד עשרה ימים ראש הממשלה אמור לצאת לאמירויות.

הילה שי וזאן: כלומר עוד כמה ימים יש צות מקדים שיוצא מפה.

הילה שי וזאן: צוות שלם שיוצא.

יעקב מרגי: הוא לא ייצא.

יעקב מרגי: רננה תאמר לך שהיא תתלה את הטיסה.

יעקב מרגי: עוד הבהרה.

יעקב מרגי: ואם המטוס הפרטי הזה שיש לו מקום לתשעה נוסעים, הוא יהיה מלא, הוא ייכנס?

רננה שחר: אין מניעה על כלי טיס ישראלי כרגע להיכנס.

רננה שחר: יש פתרונות מסוימים.

רננה שחר: יש אזרחים ישראליים, שלא נמצאים בישראל, וצריכים לחזור.

רננה שחר: יש אזרחים שצריכים לצאת מפה.

רננה שחר: זה לא עד כדי כך נורא שהעוצר אין בו שום יכולת- - -

יעקב מרגי: אני יכול לקבל את הטענה - וששרון אלרעי אמרה את זה – קשה לנו להתמודד.

יעקב מרגי: הסוגיה של הבידוד לא הצליחה.

יעקב מרגי: לכן כשיש וריאנט דרום אפריקאי ואנחנו חוששים ממנו ולא יודעים עליו הרבה, אנחנו סוגרים את השמיים.

יעקב מרגי: הקושי הזה לא עומד כשמדובר בטיסה של מטוס זעיר, פרטי, לא מסחרי שאפשר להחיל עליהם את כל התקנות שאישרנו פה בוועדה – בדיקה של 72 שעות לפני כן בידוד מוצהר, וכנראה שהרשויות יצטרכו להדק את הפיקוח על הבידודים האלה של אותם נכנסים.

יעקב מרגי: עם כל התקיפות שלי, אני יכול לקבל את התקנה הזאת.

יעקב מרגי: מאשר עכשיו – אני אומר לך: יכול להיות שהמגפה הזאת, הלוואי שתיעלם עם החיסונים, והאופטימיות תהיה מוצדקת, אבל אם לא, תצטרכו לתקן את החוק בחקיקה ראשית.

יעקב מרגי: זה ייקח את הזמן שלו.

יעקב מרגי: שתהיה לכם הסמכות גם להתלות טיסות של מטוסים פרטיים.

יעקב מרגי: אלא אם כן בחריגים.

יעקב מרגי: שלפחות יהיה ערך שוויון.

הילה שי וזאן: זה מזכיר לי כשהיו האיים הירוקים, כשאמרו שחברי הכנסת לא צריכים בדיקה בכניסה לאילת וים המלח.

הילה שי וזאן: אני במקרה נסעתי אתם ושאלתי – איך ייתכן?

הילה שי וזאן: קצת היגיןו.

הילה שי וזאן: אדם שטס במטוס פרטי, ואם המטוס הפרטי יכול להכיל גם 50 ו-100 איש, לפי התקנות שמובאות בפנינו, אין בעיה.

יעקב מרגי: יש קושי משפטי אבל זה עדיין מצומצם לעומת טיסות מסחריות ואני יכול לקבל.

אימאן ח'טיב יאסין: בהמשך לדברים של חברת הכנסת הילה שי וזאן, גם אם זה יהיה, כבודה, זה לא חל על כל חברי הכנסת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לומר מה קרה לי אתמול במעבר פה במחסום, שעצרו אותי וביקשו תעודה מזהה ונתתי את כרטיס חברת הכנסת כי אין לי תעודת זהות בתוך התיק – אני משאירה בבית, אם צריכים משהו מהתעודה שלי - והחיילת התעקשה, שמה אותי בצד רבע שעה, צעקה עליי והשפילה אותי בצורה נוראית, ואחר כך טענה שאני מאיימת עליה.

אימאן ח'טיב יאסין: אז בואו לא נשלה את עצמנו באיזו מדינה ואיפה אנחנו חיים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לעניין הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתי חייבת לומר את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: שנית, יצאתי לוועדת החוקה כדי לברר לגבי חזרת הסטודנטים.

אימאן ח'טיב יאסין: אכן נושא הסטודנטים ומי שצריך לחזור, יהיה אישור – משרד הבריאות עובד על התקנה הזאת ויהיה אישור לסטודנטים, כי יש להם כתובת קבועה בחו"ל.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי כל התקנות, אני חושבת שיש צורך להבהיר הרבה דברים בקשר לוועדת חריגים.

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק לומר מה מותר ומה אסור אלא מי יושב בוועדה הזאת, כמה זמן ייקח לוועדה הזאת עד שתאשר את הדברים, ויש סעיף אחד שהוא בעיניי מאוד מדאיג, זה הנושא של יציאה להלוויה.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה, אם אנחנו צריכים לחכות עד שהאדם מת כדי שבן משפחה יוכל לראות – אני חושבת שלפחות צריך לתת את האישור הזה, להיפרד במצבים קשים, וצריך לקחת את הנושא ההומניטרי בלב ליבו של הדברים, ואין ספק שלא צריך לעשות איפה ואיפה – לזה מותר ולזה אסור.

אימאן ח'טיב יאסין: מי שיש לו כסף נכנס או יוצא, ומי שאין לו, נשאר במקום שלו עם הצרות שלו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רז נזרי, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, בבקשה, אדוני.

רז נזרי: שלום, אדוני היושב-ראש.

רז נזרי: סליחה – הייתי קודם לכן בוועדת חוקה ולא שמעתי מה עלה קודם לכן, אז ברשותכם אסביר.

רז נזרי: אציג את הרקע לעמדה שלנו והתקנות, וככל שיהיו שאלות, אשמח להתייחס.

רז נזרי: קודם כל, יש לומר מה שאמרנו לאורך כל הדרך וגם בישיבת הממשלה בדיונים שהיו בסוף השבוע – היועץ המשפטי לממשלה ואנוכי, שהשתתפנו בהם - הפגיעה בזכות של אנשים להיכנס ארצה היא בעייתית ביותר, גם ברמה המשפטית – לא רק ברמה הציבורית.

רז נזרי: סעיף 6 לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו אומר שכל אדם רשאי לצאת מהארץ, וכל אזרח רשאי להיכנס ארצה.

רז נזרי: זו זכות שמופיעה בחוק יסוד, לכן יש לתת לה את המשקל המתאים.

רז נזרי: מנגד, כמובן, כמו כל זכות אחרת, היא לא מוחלטת, וגם בזכות יסוד אפשר לפגוע כאשר יש זכויות אחרות, משמעותיות יותר, כשזה נעשה בחוק, כשזה נעשה לתכלית ראויה, באופן מידתי וכו'.

רז נזרי: בהקשר שלנו מנגד עומדת הזכות לבריאות, הזכות לחיים, כפי שאסביר וכפי שאני מניח שד"ר שרון פרייס הציגה בפניכם.

רז נזרי: בעבר כשעלה הרעיון הזה בישיבות ממשלה שונות, הסברנו את הקושי הזה.

רז נזרי: אמרנו שזה אפשרי במקרים חריגים והסברנו את הקושי, ולא רק משפטית – היו גם הסתייגויות של שרים בהקשר הזה בגלל ה- - - הצפויות של מניעת עולים ארצה, של מניעת כניסת אזרחים ברמה הציבורית.

רז נזרי: ובאמת נמצאו לדבר פתרונות אחרים, שיהיו במלונית מטעם המדינה, כלומר אנשים שנוחתים- - - בידוד בית.

רז נזרי: בהמשך לכך ניתן פתרון ש- - - מלונית, אבל יהיה אפשר לצאת מזה רק בכפוף לבדיקות.

רז נזרי: בשבוע שעבר הותקנה תקנה לראשונה, העלינו לפני כן הנושא של אפשרות בדיקה בחו"ל אז הכנו את התקנות הללו יחד עם משרד הבריאות של בדיקה תוך 72 שעות לפני העלייה למטוס.

רז נזרי: אלה פתרונות שנתנו מעטפת הגנה, ובמשרד הבריאות זה מה שעלה אז, ונדרש אז, וככה הכנו את הדברים ברמה המשפטית.

רז נזרי: בסוף השבוע קיבלנו חוות דעת אפידמיולוגית של ד"ר שרון אלרעי פרייס.

רז נזרי: כמי שראה חוות דעת, צעדים שנקטנו – גם סיגל סדצקי בעבר וגם של שרון בחודשים האחרונים, חוות הדעת הזאת היא משמעותית יותר.

רז נזרי: היא מציגה סיכונים משמעותיים יותר מבחינת משרד הבריאות.

רז נזרי: הם מדברים על כך שבעיקר בגלל החשש מהלא נודע, הווריאנטים – מוטציה שחלקן מוכרות, בין אם זה המוטציה הבריטית, הדרום אפריקאית וכו', כרגע יש חשש מכל מיני וריאנטים אחרים שעלולים להיכנס.

רז נזרי: סיטואציה כזו עלולה לגרום לכך, לא רק לגרום לחשש משמעותי להחמרה בהתפשטות הנגיף אלא חוות הדעת הבריאותית מדברת על כך שזה עלול לשלול את הנשק העיקרי לבלימת הנגיף, שזה מבצע החיסונים שנערך בישראל כידוע באופן מרשים בשבועות האחרונים, ולכן משרד הבריאות ביקש צעד משמעותי ודרמטי יותר של שלילת אפשרות הכניסה.

רז נזרי: לאור חוות הדעת המקצועית הזאת, שהיתה משמעותית יותר מבעבר מבחינת הסיכונים והדרישה, סברנו שברמה המשפטית אי אפשר לומר שיש פה מניעה משפטית לנקוט בצעד הדרמטי הזה של סגירת השמיים למרות שכאמור זה צעד לא פשוט של פגיעה בזכות יסוד.

רז נזרי: עדיין עמדנו על כך – עם כל הקשיים – עמדנו על כך שיהיו מספר עקרונות שברמה המשפטית, כדי שנוכל לעגן את זה גן פה בדיונים בכנסת וגם בבג"ץ – קודם כל, שיהיו חריגים שיאפשרו יציאה.

רז נזרי: תכף אתייחס לשאלה שעלתה לגבי החריג של אנשים, סטודנטים וכו' – שיהיו חריגים שיאפשרו יציאה דוגמת טיפול רפואי, השתתפות בלוויה וכו'.

רז נזרי: שנית, לא רק שיהיו חריגים אלא שתהיה אפשרות מעשית של אותם חריגים לצאת ולהיכנס.

רז נזרי: גם אתמול העלינו את זה בממשלה וגם הבוקר הייתי בקשר גם עם ראש המל"ל, גם עם שרת התחבורה וגם עם - - - ראש הממשלה וגם עם פתרון מעשי בהקשר הזה, בוחנים כל מיני אפשרויות, ובין אם זה חברה ישראלית שלפי דרישה תטוס, בין אם זה מטוס של חיל האוויר שייקח אנשים שקיבלו אישור דרך הוועדה לצאת מהארץ ולהיכנס, מטוס שייקח אותם ליעד קרוב ומשם ייסעו הלאה או יחזיר מיעד קרוב.

רז נזרי: אלה פתרונות שמבחינתנו ברמה המשפטית צריכים להיות ברמה המיידית, כשהתקנות יחולו.

רז נזרי: נושא נוסף שעמדנו עליו ברמה המשפטית, שזו לא תהיה תחולה מיידית למרות הסיכונים והחששות שעלו בישיבת הממשלה.

רז נזרי: דיברנו על כך גם ברמה המשפטית וגם ברמה המעשית.

רז נזרי: העניין הזה, הצענו שיהיה יותר זמן.

רז נזרי: בסופו של דבר סוכם לפחות על מאתמול אחר הצהריים עד היום בחצות, כלומר יממה וחצי שבהם יתאפשר הדבר הזה.

רז נזרי: זה בהחלט היה מינימום כדי שנוכל להגן על הצעד הלא פשוט הזה.

רז נזרי: לסיכום, מבחינתנו ברמה המשפטית זה צעד לא פשוט משפטית, אבל כאמור, בהינתן הסיכון הרפואי, בהינתן חוות הדעת הרפואית שהוצגה ובהינתן הסייגים שקבענו אפשר בהחלט להגן על כך ואנו חושבים שהוא בר הגנה לאור הזכויות מנגד שנפגעות, עלולות להיפגע הזכות לבריאות- - -

יעקב מרגי: לפני ההצבעה יש חבר כנסת שרוצה להתייחס?

יעקב מרגי: בבקשה.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, תודה.

תמר זנדברג: כל הדיון הזה בימים האחרונים הוא קצת היכה אותנו בתדהמה.

תמר זנדברג: אני הייתי תחת הרושם ששנה שלמה ככלל אין טיסות לישראל למעט חריגים.

יעקב מרגי: אנחנו בוועדת הכלכלה צריכים להכות על חטא.

יעקב מרגי: אנחנו בין הסגר הראשון לשני האצנו במשד התחבורה, ברת"א לפתוח את השמיים.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, פתחנו בנאומים חוצבי להבות, להחיות קצת.

תמר זנדברג: עשינו מאבקים על קרובי משפחה של ישראלים, משפחות עם ילדים שאחד הילדים לא הורשה להיכנס לישראל, כדי שיעברו כמה חודשים ונגלה שיש פה הפקרות?

יעקב מרגי: לא ידעת?

יעקב מרגי: 60,000 איש היו בדובאי.

יעקב מרגי: אני לא ביניהם.

תמר זנדברג: גם אני לא ביניהם.

תמר זנדברג: באמת, כלומר, איפה היינו?

יעקב מרגי: המחאה במקום.

תמר זנדברג: עכשיו, כשאנחנו עוצרים, בכל מדינה אחרת – יש לי קרובי משפחה ישראלים שחיים במדינות אחרות והגיעו לכאן בחודשים האחרונים.

תמר זנדברג: בהרבה ממדינות העולם על צעד כזה מודיעים שלושה חודשים מראש כדי שלא נראה טיסות חילוץ וכל מיני דברים שחיל האוויר צריך להעביר ישראלים שעולים או לא יודעת מה.

תמר זנדברג: אני לא מציעה שנתחיל את זה מעכשיו שלושה שבועות קדימה, אבל איפה היינו?

תמר זנדברג: ואחרי כל זה – אני כן חושבת שגם אני, כמי שהשתתפה, שלפחות משפחות ודברם כאלה, והיו לנו כל מני דברים בחודשים האחרונים, היתה פה באמת הפקרות והירדמות בשמירה יוצאת דופן.

תמר זנדברג: אני לא מדברת רק על דובאיי.

תמר זנדברג: פתאום הסתבר שלכל מקום טסים באופן חופשי, ונתב"ג פועל, ובאמת אני שואלת, איפה היינו?

תמר זנדברג: הייתי תחת הרושם שנתב"ג בחודשים האלה היה סגור למעט חריגים.

יעקב מרגי: אנחנו אישרנו את זה.

יעקב מרגי: היינו כאן.

הילה שי וזאן: היינו תחת הרושם שצריך לחיות עם הנגיף הזה.

תמר זנדברג: ולגבי המטוסים הפרטיים – הנגיף נכנס על ידי בני אדם, אז אנחנו לא רוצים שייכנסו 200 בני אדם וגם 20 בני אדם וגם אדם אחד.

תמר זנדברג: אם אנחנו חושבים שללוויה או לחריג כזה או אחר אין בעיה בגלל מי שיש לו כסף ומי שיכול להרשות לעצמו טיסה פרטי או מטוס פרטי – אנחנו התבלבלנו, וגם לא התרשמתי מתנועות הגוף של היועץ המשפטי לוועדה, שזה בלתי אפשרי.

תמר זנדברג: אני בהחלט חושבת שאפשר וצריך לסתום את הפרצה הזאת.

יעקב מרגי: היא אומרת שמבחינת החוק, אין לה הכלים.

תמר זנדברג: בואו נשמע את היועץ המשפטי של הוועדה.

תמר זנדברג: אולי כן יש הכלי?

איתי עצמון: התקנות האלה נשענות כידוע על חוק הסמכויות המיוחדות, שקובע בסעיף 12 פסקה (8) שניתן לקבוע הגבלות על הפעלת כלי טיס, שדות תעופה ומנחתים לעניין השוהים בהם לרבות נוסעים, מלווים ואנשי צוות, וכן לעניין כניסת כלי טיס זרים לשטח ישראל.

איתי עצמון: אני חושב שזו שאלה פרשנית.

איתי עצמון: בסוף-בסוף מה שאנחנו שומעים כאן, שהממשלה כן נוקטת באופן מעשי בצעד של מניעת כניסה או הפעלה של כלי טיס ישראליים, פשוט לפי מנגנון משפטי אחר; לפי חוק רישוי שירותי התעופה ולפי תקנות מכוחו, שאינן טעונות אישור ועדה, שעוסקות בפטור מהיתר הפעלה, דהיינו מתלים את היתרי ההפעלה של חברות התעופה הישראליות, וכיוון שיש מקרים או כלי טיס שאין להם היתר הפעלה כי הם פטורים, ההגבלות לא חלות עליהם.

איתי עצמון: אני חושב שבסוף-בסוף התוצאה היא בעייתית.

איתי עצמון: לא נשענת על חוק הסמכויות המיוחדות אלא נשענת על חוק אחר.

איתי עצמון: התוצאה זהה.

איתי עצמון: אני חושב שמן הראוי היה בכל זאת לשקול פרשנות אחרת לחוק הסמכויות המיוחדות בהקשר הזה.

יעקב מרגי: אשמח אם תהיה פרשנות – רז, בבקשה.

יעקב מרגי: אבל בקצרה, אדוני.

יעקב מרגי: לא הרצאה מלומדת.

רז נזרי: גם אנחנו היינו מעדיפים שזה לא יהיה באמצעות חוק אחר.

רז נזרי: הצפנו את הצורך בתיקון חקיקה בהקשר הזה לגבי החברות הישראליות.

רז נזרי: לא ברור לאיזו פרשנות מכוונים פה.

רז נזרי: אם היה אפשר על דרך פרשנות כלשהי בחוק הקורונה, חוק המסגרת, ודאי זה היה עדיף.

רז נזרי: לא מצאנו אפשרות, פרשנות כזו.

רז נזרי: ככל שיש, נשמח לשמוע.

רז נזרי: הצענו תיקון חקיקה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה.

בועז טופורובסקי: שאלה: אני מנסה להבין - איך מונעים מחברות התעופה הישראליות לטוס?

בועז טופורובסקי: אנחנו כאן מדברים על כלי טיס זרים.

יעקב מרגי: לא הקשבת לרננה.

יעקב מרגי: יש לה סמכות להתלות את רשיונות התעופה של חברות התעופה הישראליות.

יעקב מרגי: תשיבי לו בקצרה.

רננה שחר: יצאו אתמול הודעות על כוונה להתלות את היתרי ההפעלה לשלוש החברות.

רננה שחר: יש להן עד היום ב-12 בצהריים להגיש את טענותיהן.

רננה שחר: לפי חוק רישוי שירותי התעופה, יש ועדה מקצועית שחברים בה מנכ"ל משרד רה"מ, מנכ"ל משרד התיירות, הממונה על התקציבים באוצר, אנחנו ומשרד התחבורה.

רננה שחר: משרד הבריאות יהיה היום גם נוכח בוועדה כמשקיף.

רננה שחר: נקבל את ההתייחסויות.

יעקב מרגי: ותיתנו גם את הפרשנות שלכם.

יעקב מרגי: תודה.

בועז טופורובסקי: שאלה שנייה: ואם מישהו עומד במסגרת החריגים, מה הנפקות של זה?

בועז טופורובסקי: אם אין כלי טיס – אלא אם כן יש לו הרבה כסף - שמסיע אותו.

רננה שחר: אמרתי קודם – יש כלים זרים בישראל שעדיין נמצאים שיוכלו לצאת מפה.

רננה שחר: הם יכולים לקחת נוסעים – זה אחד; הדבר השני, דיבר על זה מר נזרי - גם טיסות לפי דרישה של כלים ישראליים שייתכן שייצא לפועל; והדבר השלישי, בוחנים מול חיל האוויר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, שני דברים.

יבגני סובה: זה שאתה לוקח על עצמך אחריות ואתה אומר שדחפנו לפתיחת השניים, אל תיקח על עצמך אחריות כי אמרנו שפתיחת השמיים צריכה להיות במסגרת הנהלים שהוצעו במסגרת הוועדה.

יעקב מרגי: אם הייתי יודע שתהיה הפקרות כזו, לא הייתי לוחץ.

יבגני סובה: זה לא עניין של לדחוף.

יבגני סובה: אנחנו ידענו שבזמן הטיסות אין הדבקות.

יבגני סובה: האחוז מינורי בזמן הטיסות.

יבגני סובה: ההדבקות הן כשאתה נוחת או כשאתה עולה.

יבגני סובה: זו שאלה שלא קשורה לטיסות.

יבגני סובה: אני רוצה לשאול ולנצל את ההזדמנות שד"ר שרון נמצאת פה - מה זה חריגים?

יבגני סובה: אם אדם רוצה לטוס בכל זאת, אין מטוס.

יבגני סובה: ופה אני מחדד את השאלה של חבר הכנסת טופורובסקי – אם יש אדם שצריך להגיע, אם אין טיסה, מה יעשה?

יבגני סובה: לא יכול להרשות לעצמו מטוס פרטי.

יבגני סובה: סוגיה מאוד חשובה: פה כתוב:

יבגני סובה: טיסות לפינוי חירום רפואי.

יבגני סובה: יש מלא פניות, גם למשרד הבריאות וגם לרשות האוכלוסין וההגירה לעניין טיפול רפואי – לאו דווקא לאזרחים ישראליים.

יבגני סובה: ישראל ידועה כמדינה שמטפלת באזרחים זרים.

יעקב מרגי: אין תיירות בכלל.

יעקב מרגי: לא רגילה ולא מרפא.

יבגני סובה: עשרות אם לא מאות אלפי דולרים נכנסים לקופת המדינה וזה גם מתחזק בתי חולים שנותנים תיירות מרפא.

יבגני סובה: אדם שמגיע אפילו במטוס הפרטי, ויש מקרים כאלה, שמשרד הבריאות או לא שוקל ולא בודק, או מעביר את זה לרשות האוכלוסין וההגירה.

יבגני סובה: אין שום סכנה לתחלואה.

יעקב מרגי: אם מערכת הבריאות הישראלית תפעיל תיירות מרפא בעת הזו, היא חסרת אחריות.

יעקב מרגי: אין כושר שליטה בכלל.

יבגני סובה: אני אומר לך שיש פה פגיעה גם בשם של המדינה.

יבגני סובה: בכל זאת יש אנשים שמוכנים לקבל חולים.

יבגני סובה: אני לא מדבר על המוסר אלא אני מדבר על הטכניקה.

יעקב מרגי: המפקד שלי אמר לי: עדיף פצוע מזוהם ממת סטרילי.

יצחק פינדרוס: טכנית אין אישור תיירות מרפא.

יצחק פינדרוס: הוא צודק.

יבגני סובה: אני שואל טכנית שאלה.

יבגני סובה: עזוב אותי מהמוסר הזה.

יבגני סובה: אדם רוצה לקבל אישור ויש לו כסף.

יבגני סובה: כתוב פה: פינוי חירום רפואי.

יבגני סובה: ייתנו לו? טכנית שואל.

יעקב מרגי: אנשים מתים פה.

יעקב מרגי: בבקשה.

אוסנת הילה מארק: אני מתרשמת מהדיון הזה ומהדחיפות שלו, אבל חברת הכנסת שי וזאן קופצת מוועדת חוקה לוועדת כלכלה רק על מנת אחר כך לצייץ לנו איזה ציוץ.

הילה שי וזאן: את יכולה לדבר לעניין לשם שינוי ולא עליי?

הילה שי וזאן: תנסי בלי שמות.

הילה שי וזאן: רק עניינית.

הילה שי וזאן: יש לך קצת עניינית?

אוסנת הילה מארק: עניינית, מה שאת צריכה לעשות עכשיו זה לגבות את החלטות הממשלה.

אוסנת הילה מארק: אנחנו מבינים שאת מחפשת אלטרנטיבה ותקווה חדשה.

יעקב מרגי: זה לא הדיון.

הילה שי וזאן: את השכונה הזאת תשאירי אצלך בבית.

הילה שי וזאן: לא שכונה פה.

יבגני סובה: מה זה הדיון הזה?

יעקב מרגי: אסנת, הדיון הפוליטי היה מיותר כרגע.

יעקב מרגי: זה דיון אחראי.

אוסנת הילה מארק: מי שהביא את זה לדיון הפוליטי זה היא, שמצייצת בטוויטר שראש הממשלה רוצה לנסוע לדובאי, אז מי הביא את זה לדיון פוליטי – אנחנו או גברת הילה שי וזאן?

הילה שי וזאן: תוציאי אותי מהפה שלך.

הילה שי וזאן: בקשה פשוטה, עניינית.

הילה שי וזאן: תלמדי לדבר לג של עניין.

הילה שי וזאן: יש פה אנשים מכובדים שהגיעו.

יעקב מרגי: בבקשה.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לומר הערה אחת.

יצחק פינדרוס: לגבי ועדת החריגים, יש לקחת בחשבון אנשים שגרים בארץ, גם אם לא אזרחים ישראליים, שנתקעו באותו.

יצחק פינדרוס: כרגע אנחנו עוצרים לכולם, אבל כשדנים בוועדת חריגים יש לקחת בחשבון שיש פה המון אזרחים שגרים בארץ על אף שאין להם אזרחות ישראלית.

יצחק פינדרוס: זכויות אדם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: טל ורננה, מי שיכולה לעלות על השאלות של יבגני.

יבגני סובה: ועוד חצי שאלה לגבי טיסות חילוץ – למה זה לא תעופה אזרחית, אם כבר?

יבגני סובה: אם אתם מחליטים על טיסת חילוץ, תנו לחברות ישראליות.

מיקי לוי: אני לא רוצה לעשות טיסות חילוץ מאבו דאבי.

יעקב מרגי: גם אני לא.

יעקב מרגי: כל הכבוד.

יעקב מרגי: שיישארו שם.

יעקב מרגי: הם נהנו עד עכשיו.

יעקב מרגי: שייהנו עוד חודש, עם המוטציה.

יעקב מרגי: בבקשה.

רננה שחר: לשאלות של חבר הכנסת יבגני סובה, מה שהוא תיאר תיירות מרפא אינו פינוי חירום רפואי.

יעקב מרגי: חד משמעית.

רננה שחר: אסביר שיבגני דיבר על תיירות נכנסת, ואנחנו בוועדת החריגים מדברים על יוצאת.

רננה שחר: אז לא נערבב.

רננה שחר: זה אינו פינוי חירום.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: התייחסות למה שאמר חבר הכנסת פינדרוס?

טל פוקס: אין איסור על כניסה של אדם ישראלי לישראל, אזרח ישראל, תושב ישראל.

טל פוקס: זה לא כתוב לא כאן ולא בתקנות- - - האיסור הוא של כלי טיס זרים.

טל פוקס: אנו מבינים את הבעיה שיכול להיות שיש מצב של מישהו שיש מצב חירום והוא צריך להגיע לישראל, ונכון שצריך לחשוב על מענה כי לא אסור לו להגיע לכאן, רק יכול להיות שיהיה לו קשה למצוא את הדרך.

טל פוקס: לכן דובר על זה שכן ינסו למצוא פתרונות.

טל פוקס: אני הבנתי שדובר על זה שמשרד התחבורה והמל"ל ידברו על זה.

יעקב מרגי: הם יתייחסו לזה בהמשך – אין עדיין התייחסות.

יעקב מרגי: חבר הכנסת קלנר מצביע במקום קרן ברק, וחבר הכנסת ולדימר בליאק במקום עידן רול.

יעקב מרגי: אנחנו מצביעים רק על תיקון לתיקון 8.

יעקב מרגי: לא תיקון 6 - דנו בו כי מחכים לוועדת החוקה.

יעקב מרגי: אישרו אותו?

יעקב מרגי: אז נקריא.

יעקב מרגי: מי בעד?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: הצבעה בעד – 6 נגד – 2 נמנעים – אין אושר.

יעקב מרגי: 6 בעד, 2 נגד.

יעקב מרגי: אנחנו מקריאים תיקון לתיקון 6.

יעקב מרגי: הדיון היה דיון משותף, אלא אם כן יצוצו דברים.

יעקב מרגי: בבקשה.

טל פוקס: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 6)(תיקון), התשפ"א–2021.

טל פוקס: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 12 ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

טל פוקס: –2020, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 1.

טל פוקס: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות)(תיקון 6), התש"ף

טל פוקס: -2021 , בתקנה 1 - בפסקה (1) בתקנה 6(א)(2) בפסקת משנה (א)(1) המובאת בה- (א) פסקת משנה (א) תימחק; (ב) בפסקת משנה (ב) במקום "המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים" יבוא "המנהל הכללי של משרד הבריאות יחד עם המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים"; (ג) בפסקת משנה (ג) במקום "בתקנה 2(17)(א)(1)" יבוא "בתקנה 2(17)(א)".

טל פוקס: (2) בפסקה (2), בתוספת הרביעית המובאת בה, בכל מקום, במקום "בתקנה 2(17)(א)(1)" יבוא "בתקנה 2(17)(א)".

טל פוקס: תחילתן של תקנות אלה ביום י"ג בשבט התשפ"א (26 בינואר 2021).

יעקב מרגי: עו"ד טל ממשרד הבריאות הסבירה לנו מה התיקון הזה מבקש לעשות.

יעקב מרגי: לטובת אלה שלא היו, תסבירי בקצרה.

יעקב מרגי: הדיון היה כבר.

טל פוקס: התיקון הזה מקביל לתיקון בוועדת חוקה.

טל פוקס: התיקון בוועדת חוקה קבע מתי מותר לצאת מבית המגורים לטיסה, באילו מקרים.

טל פוקס: האיסור יתרחב, ככה שיש עוד מקרים שבהם אסור לצאת מהבית לטיסה.

טל פוקס: בין המקרים שנמחקו, המרכזי זה מישהו שכבר קנה כרטיס טיסה לפני הסגר.

טל פוקס: כעת הוא לא יוכל לצאת לטיסה מהסיבה הזו בלבד.

טל פוקס: עדיין תהיה ועדת חריגים שניתן יהיה לפנות אליה.

טל פוקס: התיקון הזה בא להתאים את האפשרות של מפעיל שדה תעופה לדרוש בכניסה לשדה התעופה מסמך כזה או אחר רלוונטי בהתאם לתיקון בוועדת חוקה, שיהיה תואם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תיקון תיקון 6?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

יעקב מרגי: אושר פה אחד.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: ד"ר שרון אלרעי פרייס, אני רוצה באמצעותך בבמה הזו לחזק את ידי כל הצוותים הרפואיים שעושים מלאכתם נאמנה, מתמודדים בצורה מעוררת השראה לעומת כל ההתנהגות שלנו, כולנו בתקופה הזו, ואני חושב שעם כל הקושי, ומערכת הבריאות צריכה להתייחסות מיוחדת.

יעקב מרגי: ראינו שהם התגייסו ללא תנאים, ללא שאלות וללא תהיות, והם מגויסים למערכה.

יעקב מרגי: תמסרי את זה בבקשה.

יצחק פינדרוס: רק הערה - היא אמרה קודם שאין החלטה.

יצחק פינדרוס: אני כן מבקש שימת לב לנושא של תושב ישראל ולא רק אזרח ישראל.

יצחק פינדרוס: מאיזושהי סיבה - להתייחס באותו יחס כמו אזרח ישראל.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.