ועדת הכנסת, כנסת 23, פרוטוקול מספר 108, 2021-01-11 12:30

איתן גינזבורג: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, היום יום שני, כ"ז בטבת התשפ"א – 11 בינואר 2021.

איתן גינזבורג: בפנינו בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות חוק שונות בכל הקריאות.

איתן גינזבורג: נתחיל בהצעת חוק סליקת שיקים ושיקים ללא כיסוי (תיקוני חקיקה) (מ/1388).

לירון מאוטנר: הצעת החוק היא הצעה משלימה לחוק ההסדרים שעבר במרץ 2018 ויצר את הפרויקט הזה שנקרא "ניידות בקליק" - פרויקט שמאפשר ללקוחות, כדי להסיר חסמים תחרותיים, לעבור בקלות, בפשטות ובבטחה מבנק ישן לבנק חדש.

לירון מאוטנר: הניידות הזאת הייתה חסרה בכל מה שקשור לעולם של שיקים, ביחס לפעילות הפיננסית של לקוח בשיקים בחשבון.

לירון מאוטנר: תיקוני החקיקה שאנחנו מציעים עכשיו הם בדיוק תיקוני החקיקה שמאפשרים את הניידות הזאת גם ביחס לשיקים.

לירון מאוטנר: אנחנו מבקשים לתקן את חוק סליקה אלקטרונית של שיקים ואת חוק שיקים ללא כיסוי - שני דברי חקיקה שמסדירים את עולמות התוכן של השיקים.

לירון מאוטנר: החקיקה הזאת מאוד דחופה וחשובה לנו, כיוון שהפרויקט עצמו כולו אמור לעלות לאוויר בספטמבר 2021.

לירון מאוטנר: כדי שכל הפרויקט יוכל לעבור בבת אחת יחד עם השיקים שהם כידוע אמצעי תשלום מאוד נפוץ בישראל, וכדי שלקוח יוכל להרגיש ביטחון במעבר הזה ויוכל להיות בטוח שלא ייגרם לו שום נזק מהמעבר, חשוב לנו להשלים את החקיקה בעניין השיקים כמה שיותר מוקדם.

לירון מאוטנר: אחרי הוודאות המשפטית שניצור באמצעות תיקון החקיקה, יש עוד הרבה היערכויות תפעוליות שצריכות להיעשות במערכת הבנקאית עצמה ביחס לניידות של שיקים.

איתן גינזבורג: מי בעד הקדמת הדיון, ירים את ידו?

איתן גינזבורג: מי נגד, מי נמנע?

איתן גינזבורג: אושר.

איתן גינזבורג: הקדמת הדיון אושרה.

איתן גינזבורג: הצעת חוק הבנקאות (רישוי) (הרחבת מקורות המימון לתאגידים חוץ-בנקאיים העוסקים במתן אשראי) (מ/1389).

יובל טלר חסון: אנחנו מדברים על הצעת חוק הבנקאות (רישוי) שנוגעת להרחבת מקורות המימון לתאגידים חוץ-בנקאיים.

יובל טלר חסון: שוק האשראי הוא שוק ריכוזי מאוד שנשלט כמעט לחלוטין בידי מערכת הבנקאית.

יובל טלר חסון: חלק מהסיבות הן סיבות שנוגעות לעלות מקורות האשראי.

יובל טלר חסון: הצעת החוק הזאת מאפשרת לגופי האשראי החוץ בנקאיים שמייצרים את התחרות בעולם האשראי, להתחרות באמצעות גיוס מקורות הון זולים.

יובל טלר חסון: עד היום המגבלה שחלה בחוק עמדה על חמישה מיליארד שקל.

יובל טלר חסון: הצעת החוק קובעת שהמגבלה עבור גופים שהם גופים בעלי הוראות הון ונזילות תוכל לעמוד על 15 מיליארד שקל.

יובל טלר חסון: בנוסף, הצעת החוק מציעה להסיר עוד כל מיני מגבלות שנוגעות לגיוס אשראי.

יובל טלר חסון: הצעת החוק הזאת מבוססת על עבודת מטה מקצועית שנעשתה על ידי משרד האוצר ובנק ישראל במשך תקופה מאוד ארוכה.

יובל טלר חסון: החשיבות לקדם בעת הזאת נובעת הרבה בגלל שהאשראי יכול להיות גורם מחולל צמיחה במשק דווקא ביציאה מהמשבר.

הילה שי וזאן: מה הקשר לקורונה?

הילה שי וזאן: למה זה עכשיו?

הילה שי וזאן: אני רוצה להבין מה הדחיפות בעת הזאת.

יצחק פינדרוס: זה לא קשור לקורונה.

יצחק פינדרוס: זאת הצעת חוק ממשלתית.

הילה שי וזאן: למה הם מבקשים להקדים את הדיון?

איתן גינזבורג: הממשלה אישרה את הצעת החוק אתמול.

איתן גינזבורג: היא מנצלת את היום שיש מליאה להביא את הדיון, לא בעוד 48 כשאין מליאה.

תמיר כהן: החוק הזה דחוף.

תמיר כהן: אחרי עבודת מטה של שנים ארוכות יש הזדמנות להעביר את החוק הזה.

תמיר כהן: החוק הזה מכניס תחרות למערכת פיננסית ובנקאית מאוד מאוד ריכוזית.

איתן גינזבורג: מי בעד הקדמת הדיון בשלוש הקריאות, ירים את ידו?

איתן גינזבורג: אושר.

איתן גינזבורג: הדיון בהצעת החוק יוקדם.

איתן גינזבורג: הצעת חוק לעידוד פיתוח טכנולוגיה בתחום הפיננסי בישראל (מ/1390).

יובל טלר חסון: אנחנו מדברים על הצעת חוק לעידוד פיתוח טכנולוגיה בתחום הפיננסי בישראל.

יובל טלר חסון: מדובר בהצעת חוק שמבוססת על החלטת ממשלה שהתקבלה כבר ב-2018, ועל עבודת ועדת מטה בין משרדית שנעשתה בתקופה הזאת בהובלת משרד המשפטים ומשרד האוצר, שהמטרה שלה הייתה לעודד חברות פינטק להשתלב בעבודה בישראל.

יובל טלר חסון: היום בישראל יש כ-500 חברות פינטק שגייסו ב-4 השנים האחרונות כ-1.8 מיליארד דולר.

יובל טלר חסון: מהנתונים אנחנו יודעים להגיד שפחות מ-25% מהן פועלות בישראל.

יובל טלר חסון: גם דוח של רשות התחרות שפורסם בתחילת השנה העלה שיש הרבה מאוד חסמים שנוגעים להשתלבות של חברות פינטק בישראל.

יובל טלר חסון: הצעת החוק מבקשת לייצר שולחן אחד של כל הרגולטורים.

יובל טלר חסון: היא מאפשרת מתן הקלות לאותן חברות פינטק, והיא מאפשרת לרגולטורים ללמוד את העבודה המקצועית שעושות אותן חברות פינטק ולהתאים את הרגולציה בצורה יותר יעילה.

יובל טלר חסון: אנחנו מאמינים שהצעת החוק הזאת תהווה כלי מאוד משמעותי בהשתלבות של חברות פינטק בישראל ותצליח לייצר צמיחה ולעודד את השיפור ואת היעילות של המערכת ביחס לצרכן הישראלי.

איתן גינזבורג: מי בעד הקדמת הדיון, ירים את ידו?

איתן גינזבורג: אושר.

איתן גינזבורג: הקדמת הדיון אושרה.

איתן גינזבורג: הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 4) (נגיף הקורונה החדש) (עיכוב הליכים לשם גיבוש ואישור הסדר חוב).

מיכל אלבז: ההצעה היא להוסיף לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי מסלול נוסף למשך שנה שנועד לתת מענה לחייבים שנקלעו לקושי כלכלי בתקופה האחרונה בעקבות משבר הקורונה.

מיכל אלבז: היא מיועדת לאנשים ולחברות שנמצאים במצב כלכלי קשה ולא חייבים להגיע להליך חדלות פירעון ממש, על כל מה שכרוך בו, אלא יכולים לחזור לפעילות עסקית תקינה על ידי ארגון מחדש של החובות שלהם, מה שנקרא "הסדר חוב".

מיכל אלבז: המטרה היא למנוע הליכי חדלות פירעון על ידי עידוד הסדרי חוב.

מיכל אלבז: זאת הצעה שהיא חלק נוסף לטיפול של הממשלה במצב הכלכלי שנגרם בעקבות משבר הקורונה, לכן חשוב לנו שהדיונים יתקיימו גם בתקופת הקורונה.

מיכל אלבז: אנחנו חושבים שקידום ההצעה בתקופה הזאת משמעותי במיוחד, בהתחשב בהגבלות הנוספות שהוטלו על הפעילות העסקית במשק כדי למנוע את העלייה בתחלואה.

מיכל אלבז: לצערנו, ההגבלות גורמות לפגיעה כלכלית ועלולות בחלק מהמקרים להוביל אנשים לסף של חדלות פירעון.

מיכל אלבז: אנחנו מבקשים לתקן את החוק ולהתאים אותו למשבר כמה שיותר מהר, כדי לאפשר לאנשים להשתמש במסלול הייעודי ולהימנע מפתיחה בהליכי חדלות פירעון, וגם כדי לשפר את הוודאות בסביבה העסקית.

מיכל אלבז: אנחנו מציעים כלי שלדעתנו יכול לעזור לאנשים, כשהעזרה הזאת נחוצה עכשיו.

איתן גינזבורג: האם ההסדר הזה חל גם על יחידים?

מיכל אלבז: כן.

איתן גינזבורג: מי בעד הקדמת הדיון בהצעת החוק הזאת, ירים את ידו?

איתן גינזבורג: אושר.

איתן גינזבורג: הקדמת הדיון אושרה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אני מודה לכם על ההשתתפות הערה, אני מודה לכל המוזמנים.

איתן גינזבורג: תודה רבה למשרד האוצר ולמשרד המשפטים על עבודה טובה.

איתן גינזבורג: ישיבה זו נעולה.