ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 187, 2020-11-24 13:00

משה גפני: רבותיי, אני עובר לסעיף האחרון בסדר היום – הצעת תקנות מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש)(סדרי הדין והמינהל בוועדת הערר).

משה גפני: מי מסביר את התקנות האלה?

מיכל רשף: אני אסביר.

מיכל רשף: מיכל רשף, משרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה.

מיכל רשף: מדובר בתקנות שנועדו לקבוע את סדרי הדין והמינהל בוועדות הערר שהוקמו לפי חוק מענק לעידוד תעסוקה.

מיכל רשף: התקנות האלו מבוססות ברובן על סדרי הדין המינהליים כמו שאנחנו מכירים בבתי המשפט לעניינים מינהליים ובתי דין לעניינים מינהליים.

מיכל רשף: הייחוד של התקנות האלה ושל הוועדות האלה, שהן פועלות באמצעות אמצעים טכנולוגיים, היוועדות חזותית.

מיכל רשף: כלומר, ברירת המחדל היא שההליכים יתקיימו באופן מקוון ועל בסיס מסמכים כתובים, כאשר במידת הנדרש הדיון יתקיים באמצעות אמצעים טכנולוגיים בהיוועדות חזותית.

מיכל רשף: העיקרון הזה נקבע כבר בחוק, במסגרת החוק, תנאי לכך הוא שהוועדה תוכל לקיים דיון באמצעים טכנולוגיים הוא העברת התקנות שעומדות כרגע בפניכם.

מיכל רשף: המטרה של הוועדות האלה – ואני כבר אעביר את השרביט להאני ואקד, ראש בית הדין, שיסביר לכם – היא ליצור הליך שהוא הליך מהיר, נגיש ונוח, מתוך מחשבה שמדובר פה במענקים, בשים לב לתקופה, שאנחנו רוצים שיגיעו מהר למי שזכאי לקבל אותם.

מיכל רשף: אני כן אציין כבר עכשיו שהוועדות התחילו לפעול כי כרגע הן פועלות מתוך התקנות הכלליות של בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: כבר הוגשו לא מעט עררים שתלויים ועומדים, ולכן מבחינתנו יש חשיבות להעביר את התקנות האלו על מנת שהוועדות יתחילו לעבור במתכונת המתאימה והנוחה יותר, שכאמור, הן הותאמו להליך שהוא נגיש יותר ולמאפיינים של התקופה ולמגבלות הקורונה.

אייל לב ארי: כמה עררים?

אייל לב ארי: אפשר לתת קצת נתונים?

מיכל רשף: נמצאים אתנו גם ראש בית הדין לעררים, עורך הדין האני ואקד, ומיכל, שמלווה את עבודת ועדות הערר.

מיכל רשף: אני אעביר את המקל אליהם כדי שיוכלו לתת יותר פרטים על הוועדות.

האני ואקד: האני ואקד, ראש בית הדין לעניין שירות התעסוקה – קורונה.

האני ואקד: נכון להיום בבוקר הוגשו עררים בעניינם של כמעט 4,022 תיקים.

האני ואקד: זה סך הכול עררים, כי מגישים מעסיקים בערר אחד גם יותר מכמה עובדים, אז יש לנו בסך הכול כמעט 172 עררים שהוגשו נכון להיום בבוקר.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה זה 4,022?

האני ואקד: עובדים.

האני ואקד: הרי שירות התעסוקה נותן מענק לכל עובד.

האני ואקד: בעניינם של 4,000 עובדים הוגשו כבר העררים.

משה גפני: עררים?

האני ואקד: עררים.

משה גפני: 4,000 עררים?

מיקי לוי: לא, הוא אומר 173.

האני ואקד: אני אנסח את זה אחרת.

האני ואקד: אני אסביר את זה שוב.

האני ואקד: יש חברה, למשל חברת - - - נגיד.

האני ואקד: לחברה הזו יש 3,000 עובדים.

האני ואקד: מתוך 3,000 עובדים, שירות התעסוקה אישר את המענק עבור 2,000.

האני ואקד: עבור 1,000 עובדים הם מגישים את המענק.

האני ואקד: זאת אומרת שמגישים אלינו ערר על 1,000 עובדים בערר אחד.

האני ואקד: אנחנו לא מפצלים את זה ל-1,000 עובדים.

משה גפני: למה לא נתנו ל-1,000?

האני ואקד: מסיבה כזו או אחרת בשירות התעסוקה.

האני ואקד: יש כל מיני סיבות.

משה גפני: כולם עובדים באותה חברה.

מיקי לוי: זה טוב, כי עכשיו לפחות יוכלו לערער.

אייל לב ארי: שירות התעסוקה לא עובד עונה על התנאים של עובד מזכה.

מיקי לוי: גפני, עכשיו זה טוב, לפחות המעסיק יכול לערער.

מיקי לוי: לפני כן היו סותמים אותו עם חותמת, ובזה זה נגמר.

משה גפני: הבנתי, מיקי.

משה גפני: תמשיך, מה זה 170?

האני ואקד: עד היום, לפי החוק, המעסיק מגיש את הבקשה לשירות התעסוקה באופן מקוון.

האני ואקד: ככל ששירות התעסוקה דוחה אותו בסיבוב הראשון, אני קורא לזה, המעסיק יכול להגיש בקשה לעיון חוזר בשירות התעסוקה.

האני ואקד: ככל שהבקשה לעיון חוזר נדחית, הוא יכול להגיש אלינו לבית הדין.

משה גפני: כמה הוגשו?

האני ואקד: אמרתי, נכון להבוקר, 4,042 עובדים, ב-172 עררים.

מיקי לוי: זה מכובד.

האני ואקד: מכובד מאוד.

משה גפני: עכשיו אני מבין.

משה גפני: אני מקווה שאני מבין.

משה גפני: הוגשו 172 עררים, בתוך 172 עררים יש למעלה מ-4,000 עובדים.

האני ואקד: בדיוק.

משה גפני: אז אתה מסביר טוב.

האני ואקד: אם אדוני רוצה, הנתונים מעניינים יותר כששומעים את המספרים, כי אם על כל עובד אפשר להגיע למקסימום של 7,500 שקלים, אז מדובר כמעט ב-30 מיליון שקלים - - -

משה גפני: לא חשוב לי.

משה גפני: 30 מיליון פחות חשובים לי.

משה גפני: לי חשוב היחס כלפי העובד.

משה גפני: אני רוצה לדעת כמה זמן לוקח לי הערר אצלכם, אם אותי דחו במפעל ולא הסכימו לתת לי מענק?

האני ואקד: התחלנו את הדיון שלנו ב-25 באוקטובר.

האני ואקד: ההגשה של הערר בתוך שבוע - - - התקנות נעשית באופן מקוון ומידי, אתה יכול להיכנס, לא צריך עורך דין.

משה גפני: אין לי אינטרנט, מה אני צריך לעשות?

אלכס קושניר: גפני, המענק הוא לחברה, למעסיק, לא לעובד.

האני ואקד: זה לא העובד.

משה גפני: לא משנה, אבל בסוף זה מגיע אליי, אני העובד.

ינון אזולאי: לא, לא, זה לא מגיע אליך, למעסיק.

אייל לב ארי: בואו נחזור לחוק.

אייל לב ארי: החוק נותן את המענק למעסיק שהוא מעסיק זכאי בגין מי שהוא עובד מזכה.

אייל לב ארי: יש הגדרות ותנאים מיהו מעסיק זכאי, הגדרות ותנאים מיהו עובד מזכה.

אייל לב ארי: העררים הם ביחס להחלטות של שירות התעסוקה ביחס למעסיק עצמו או לעובדים שלו, ומכוח זה אפשר להגיש בקשות לעיון נוסף בשירות התעסוקה בתוך 60 ימים, ולאחריהם, כמדומני, 60 ימים גם לוועדת הערר.

אייל לב ארי: זה התהליך מבחינת - - -

משה גפני: מי מקריא את התקנות?

ינון אזולאי: רק רגע, מתוך כמה בקשות שהוגשו, מתוך כמה עובדים שהוגשו?

ינון אזולאי: כרגע יש לך 4,000 ו-?

האני ואקד: 4,042.

ינון אזולאי: מתוך כמה עובדים בסך הכול?

האני ואקד: זה נתון שנמצא בשירות התעסוקה, כמה הוגשו במקור.

ינון אזולאי: אתה לא יודע.

ינון אזולאי: מעניין אותי באחוזים על כמה אנחנו מדברים.

האני ואקד: זה כתוב באתר שלהם, אני יכול להיכנס.

האני ואקד: משהו כמו 200,000, אם אני לא טועה.

האני ואקד: אני אכנס ואבדוק.

אלכס קושניר: האני, אל תסבך את עצמך במספרים עכשיו.

אלכס קושניר: אנחנו במצב רוח טוב, הכול בסדר, יש מאות אלפי עובדים, 4,000 לא קיבלו, 172 עסקים, תשאיר את זה פה.

ינון אזולאי: השאלה הבאה שלי אליך תהיה כמה מעסיקים הגישו וכמה מתוכם הגישו את הערר?

ינון אזולאי: אם זה לא אצלך – חשוב לי לדעת.

משה גפני: מה שאומר חבר הכנסת אזולאי, יש לנו פה דיונים, יש רבים שלא מקבלים את המענק.

משה גפני: אנחנו מאשרים פה את הכספים, אנחנו מאשרים פה את הסיוע, ויש רבים שלא מקבלים.

משה גפני: אומרים שזה משתפר לאחרונה, אבל עדיין – נכון שלזה התכוונת?

ינון אזולאי: הוא אומר שאין לו את הנתונים כי הוא לא מלשכת התעסוקה.

ינון אזולאי: לשכת התעסוקה הייתה צריכה לתת לנו את הנתונים.

ינון אזולאי: אגב, הם היו צריכים לבוא בכל פעם לדווח לנו, כנראה שהם נתקעים בפקקים בכל פעם במקום אחר, לכן הם לא מצליחים להגיע.

משה גפני: אני מבקש לקבל את הנתונים האלה, מה שביקש חבר הכנסת אזולאי.

מיכל רשף: אני חושבת שבזום נמצא אתנו נציג של שירות התעסוקה, ויכול להיות שלהם יהיה - - -

ינון אזולאי: מעולה.

ינון אזולאי: בטוח שיש לו, מה זה יכול להיות?

משה גפני: מי בזום?

משה גפני: אני מבקש מכם שאתם תגידו לשירות התעסוקה – אנחנו יכולים גם לעשות את זה, אבל אני לא רוצה לעכב את התקנות.

משה גפני: אני הייתי יכול להגיד בואו נדחה את התקנות.

משה גפני: אדוני ראש בית הדין - - -

האני ואקד: אני אגיד שיש באתר של שירות התעסוקה נתון שמתעדכן.

האני ואקד: אני יכול לקרוא אותו לאדוני אם הוא רוצה.

משה גפני: אני לא רוצה.

משה גפני: אני רוצה משירות התעסוקה.

משה גפני: אני יכול לשאול עיתונאים, הם גם יגידו לי.

משה גפני: אני מבקש לדעת, ויש חשיבות לעניין הזה – אנחנו התלבטנו לתת את כל העניין הזה לשירות התעסוקה, אבל לא הייתה ברירה, אישרנו את זה.

משה גפני: אני יכול עכשיו להגיד: נחכה, נביא בשבוע הבא את התקנות, אחרי שנקבל את הנתונים.

משה גפני: אני לא עושה את זה.

משה גפני: אני רוצה לאשר את התקנות.

משה גפני: אני מבקש מכם, החברים המשתתפים, החברות שמשתתפות בדיון הזה, להעביר לוועדה – אני רוצה לתת לחברים – את הנתונים האלה, הם נתונים חשובים וקריטיים מבחינתנו.

משה גפני: האם עשינו מעשה נכון, או שעשינו מעשה לא נכון?

משה גפני: מעשה לא נכון – במקום שבעלי תשובה עומדים, אין צדיקים גמורים יכולים לעמוד.

משה גפני: נחזור בתשובה.

משה גפני: נכון, אלכס?

אלכס קושניר: אני תמיד בעד שתחזור בתשובה אתה.

משה גפני: אני מבקש את הנתונים.

ינון אזולאי: לפני זה, יש לי שאלה.

ינון אזולאי: במספר 5(ב): "ועדת הערר רשאית להורות על קיום הדיון במקום אחר, אם סברה שנפלה טעות בבחירת מקום הדיון או שמאזן הנוחות מצדיק זאת; ערר שהועבר כאמור, לא יועבר עוד".

ינון אזולאי: למה שהאדם עצמו, שהוא מגיש את הערר לא יוכל להשתתף בדיון כזה?

ינון אזולאי: אחרי שהוא נדחה מלשכת התעסוקה, עכשיו הוא אומר הגעתי כבר לערכאה העליונה.

ינון אזולאי: אני רוצה לבוא ולהביע את הדעה שלי.

האני ואקד: ודאי שהוא משתתף בדיון.

ינון אזולאי: הוא משתתף בדיון, או רק שהוא שלח וזהו?

דני חורין: לא, לא, ההוראות בתקנון הן שהדיון - - -

ינון אזולאי: ערר - - - כי יש לקיימו בנוכחות הצדדים, ידון בהתאם למקום – הוא יכול לטעון שלא?

דני חורין: אני אסביר.

דני חורין: בעיקרון, הסטנדרט שיש פה אומר שככלל עדיף דיונים בכתב.

דני חורין: מקומות שבהם הוצאת החלטה שנכון לקיים דיון טיעון, אז עדיף שזה יהיה בהיוועדות חזותית מבחינת ייעול, עם כל הכללים שקבועים פה.

דני חורין: יש מקרים שבהם משתכנעת הוועדה שיש מקום לקיים דיון פרונטלי ממש.

דני חורין: מה שעשינו פה, גם כדי להקל בהקשר הזה – בדרך כלל בהליכים מינהליים הכלל הוא שדיון פרונטלי או הליך מוגש בבית המשפט או בבית הדין שבו יושבת הרשות שקיבלה את ההחלטה.

דני חורין: פה אמרנו שכיוון שהסטנדרט הוא היוועדות חזותית ורק במקרים מיוחדים יהיה דיון פרונטלי, אמרנו שבשונה מכלל הסמכות המקומית הרגיל, דיונים פרונטליים יהיו לפי המקום העיקרי של העסק.

דני חורין: מה שאומר סעיף 5(ב) זה שבמקרים שבהם הגיעה הוועדה למסקנה, או נמצא שהייתה טעות ונכון לקיים במקום אחר את הדיון הפרונטלי, היא יכולה להחליט שזה יהיה במקום אחר.

דני חורין: ודאי שזה יהיה בנוכחות אותו עורר.

אייל לב ארי: אפשר לתת נתונים לוועדה לגבי עילות הערר שהוגשו עד עכשיו מבחינת ההתפלגויות?

האני ואקד: הנתון המוביל מבחינת הסיבות שבגינן מגישים עררים על החלטות שירות התעסוקה לדיון חוזר – הרוב הכריע, 89% זה הארכת מועד בגין הארכות מועד.

האני ואקד: כלומר, אנשים שפספסו את המועד המקורי להגשה.

האני ואקד: בחוק כתוב שהמועד להגשה לא יאוחר מיום–, ויש אנשים שמפספסים את היום הזה.

האני ואקד: זה הרוב המכריע של העררים.

שני ארזי: אלו עררים שהתייתרו עכשיו לאור ההארכה של המועד שעשינו בוועדה?

האני ואקד: זה טרי מאוד שיש עכשיו אפשרות להאריך.

משה גפני: חברי הוועדה, מה שהוא אומר עכשיו זה מה שאנחנו דיברנו בהארכת מועדים של שירות התעסוקה.

משה גפני: הרוב זה המקרים האלה, של פספוס מועדים.

האני ואקד: 143 עררים מתוך 170.

ינון אזולאי: על איזה סעיף דיברתם?

האני ואקד: לא, דיברנו על מה הסיבות לעררים.

ינון אזולאי: אגב, ב-6(ב), אתם נותנים שם הארכת מועד אלא לאחר שניתנה למשיב הזדמנות להגיב.

ינון אזולאי: גם מבחינת האדם עצמו, שיהיה משהו סביר – גם אתם, כשתרצו להסביר לו למה אתם לא מאריכים, שיהיה היגיון סביר בנושא.

ינון אזולאי: הבנת?

ינון אזולאי: גם אם - - - לא שאנחנו מבקשים ממנו במיוחד, שגם - - -

משה גפני: בואו נראה, אולי בכל זאת מישהו נמצא שם.

משה גפני: שירות התעסוקה בזום?

משה גפני: לא נמצא.

משה גפני: איריס שטרק בזום?

משה גפני: איריס שטרק, אם אפשר, בקצרה.

משה גפני: איריס שטרק, בבקשה, בקצרה.

איריס שטרק: שירות התעסוקה עשה עבודה והשתפר בצורה מאוד משמעותית, ועל זה מחמאות.

איריס שטרק: חבל שהם לא פה לשמוע.

איריס שטרק: הבעיה המרכזית היא בעיית האורכות.

איריס שטרק: ברגע שתהיה את האפשרות להגיש אחורה מיוני עד דצמבר את כל מי שפיגר, רוב הערעורים ירדו מהפרק, ולכן זה הפתרון האולטימטיבי.

איריס שטרק: אני רוצה להזכיר לוועדה שהחל מנובמבר אין יותר בכלל שום מענקים לתעסוקה, ואלה דברים שצריכים להטריד.

איריס שטרק: אחת, זה הארכת המועדים, היעדר נובמבר.

איריס שטרק: אני אגיד דבר נוסף, יש גם את מענק שימור עובדים, שהוא מענק אלטרנטיבי לספטמבר-אוקטובר, שמותנה בקבלת החלטות של מס הכנסה על מענק הוצאות קבועות.

איריס שטרק: מס הכנסה חייב להחיש את הטיפול במכתבי החלטה על הוצאות קבועות כדי לממש את המענק.

איריס שטרק: אלה דברים שמאוד חשוב שהוועדה תפקח עליהם.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תודה.

ינון אזולאי: לגבי עידוד תעסוקה, מקודם היה דיון קודם ואמרו שיוארך לסוף דצמבר.

משה גפני: בהארכת מועדים, בדיון שקיימנו קודם, יש הסכמה בינינו לגבי הנושא של הארכת המועד, זה מה שאומר חבר הכנסת אזולאי.

משה גפני: גברת שטרק, תודה רבה.

משה גפני: מי מקריא את זה, אייל?

אייל לב ארי: משרד המשפטים.

מיכל רשף: אפשר להתחיל להקריא?

מיכל רשף: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 12(ד) לחוק מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.

מיכל רשף: בתקנות אלה – "ועדת ערר" – כמשמעותה בסעיף 12 לחוק; "חוק בתי דין מינהליים" – חוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב-1992 ; "מען", לעניין המצאת כתבי בית-דין – כתובת הדואר האלקטרוני לשם המצאת כתבי בי-דין ומספר הטלפון; "כתובת" – שם היישוב, שם הרחוב, מספר הבית ומספר המיקוד; בהיעדר שם לרחוב או מספר הבניין – סימן זיהוי אחר; "ראש בית הדין" – כמשמעותו בחוק בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: כתב ערר 2.

מיכל רשף: (א) כתב ערר יוגש באמצעות טופס מקוון שיפורסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

מיכל רשף: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), ראש בית הדין או ועדת הערר רשאים לאשר הגשת כתב ערר שלא באמצעות טופס מקוון, לרבות באמצעות דואר אלקטרוני או באמצעות הגשה ידנית, אם התקיימו טעמים מיוחדים המצדיקים זאת.

מיכל רשף: (ג) כתב ערר יכלול את הפרטים כמפורט להלן – (1) שם העורר, מספר זהותו, מענו וכתובתו של העסק או המשרד הרשום שבעדו מתבקש המענק" - - -

ינון אזולאי: סליחה שאני עוצר אותך.

ינון אזולאי: ב-(ב): "על אף האמור בתקנת משנה (א), ראש בית הדין או ועדת הערר רשאים לאשר הגשת כתב ערר שלא באמצעות טופס מקוון, לרבות" – למה צריך אישור מיוחד?

ינון אזולאי: לאדם אין דואר אלקטרוני, לא יודע מה.

ינון אזולאי: את יודעת, יש אנשים שאפילו שהוא בעל עסק, הוא מעדיף לבוא, רוצה לבוא, לקבל חותמת התקבל.

ינון אזולאי: למה אתם צריכים בשביל זה אישור מיוחד?

ינון אזולאי: תעשו את זה אוטומטית, למה אישור מיוחד לדבר כזה?

ינון אזולאי: תעשו או-או, אבל הזכות שלו לעשות את זה.

דני חורין: גם הבקשות המקוריות בשירות התעסוקה מוגשות באופן מקוון.

ינון אזולאי: אוקיי, אבל כשאדם מערער – הוא שלח וקיבל.

ינון אזולאי: אתה יודע, איפה מתחילה הבעיה?

ינון אזולאי: כשיש בעיה.

ינון אזולאי: אני אומר תנו לו או-או.

דני חורין: במיוחד כשאנחנו מדברים על בעלי עסקים, הסטנדרט הוא שאפשר – זה מייעל ומקל על השירות שלהם.

ינון אזולאי: הם עובדים הרבה עם שליחויות.

ינון אזולאי: אתה יודע, בעלי עסקים עובדים הרבה - - -

דני חורין: רצינו לאפשר את הפתח גם לא להגיש באופן מקוון, ולזה נועדה התקנה הזו, אבל - - - צריך להיות פה.

ינון אזולאי: אז תוסיף פה שאתם שולחים לו אישור קבלה במייל.

ינון אזולאי: הוא שלח לכם במייל, הוא רוצה לדעת שהוא קיבל, אישור קבלה שלכם.

האני ואקד: הוא מקבל.

קריאה: הוא מקבל.

ינון אזולאי: זה כתוב?

האני ואקד: - - - במערכת באופן הזה שהוא מקבל אישור - - -

ינון אזולאי: אוטומטית אצלכם הוא מקבל?

דני חורין: זו המשמעות של הטופס המקוון.

קריאה: כן.

קריאה: כן.

ינון אזולאי: את אומרת כן, אבל אנחנו מכירים משרדים שלא.

האני ואקד: עובד.

האני ואקד: עובד.

האני ואקד: - - - כל מה שהוא מגיש לנו, הוא מקבל חיווי שזה קרה.

ינון אזולאי: תודה.

מיכל רשף: אני אמשיך.

מיכל רשף: ג(2) - -

אייל לב ארי: אבל לא סיימת את "מספר הרישום שלו, מענו וכתובתו".

משה גפני: היא כן סיימה.

מיכל רשף: "(2) אם העורר מיוצג – גם שם המייצג, מענו וכל פרטי ההתקשרות עמו וכן ייפוי כוח תקף; (3) מספר תיק הבקשה בשירות התעסוקה; (4) מספר תיק ניכויים של המעסיק; (5) שמות העובדים שלגביהם מוגש הערר; (6) תמצית ההחלטה שעליה עוררים; (7) התאריך שבו הומצאה ההחלטה נושא הערר לעורר; (8) העובדות שעליהן מסתמך העורר; (9) הנימוקים שעליהם מבסס העורר את עררו; (10) רשימת המסמכים שעליהם מסתמך העורר, בציון המסמכים שאינם מצויים ברשותו; (11) הסעד המבוקש; (12) פרטים נוספים שניתן לכלול שיש בהם כדי לסייע בבירור הערר.

מיכל רשף: (ד) במסגרת הגשת כתב הערר יינתן מקום ייעודי למילוי הצהרה מקוונת או לצירוף הצהרה, לשם אימות העובדות שבכתב הערר.

מיכל רשף: (ה) לכתב הערר יצורפו העתק של ההחלטה נושא הערר והעתקים של כל המסמכים הנוגעים לעניין; לא צורף מסמך כאמור לכתב הערר, אף שהוא מצוי ברשות העורר, לא יסתמך עליו בעל דין בדיון בערר אלא ברשות ועדת הערר ומטעמים מיוחדים שיירשמו".

מיכל רשף: "פגם בכתב ערר – 3.

מיכל רשף: כתב ערר שלא התקיימה לגביו הוראה מהוראות תקנה 2, רשאית ועדת הערר שלא לקבלו, למחקו או להחזירו לעורר לשם תיקונו.

מיכל רשף: המצאה והגשת כתבי בי-דין או החלטות – 4.

מיכל רשף: (א) הגשת כתבי בית-דין שנקבעה בחוק או בתקנות אלה תיעשה באופן מקוון.

מיכל רשף: (ב) המצאת כתבי בית-דין או החלטות על-ידי ועדת הערר תיעשה אל כתובת דואר אלקטרוני שצוינה לפי תקנת משנה 2(ג)(1) או 8(ב)(1), לפי העניין, ובלבד שתוצג הודעת דואר אלקטרוני מהצד המקבל המאשרת את קבלת המסמך; לא הוצג אישור הצד המקבל כאמור – יראו את ההמצאה כאילו נעשתה ביום העבודה שלאחר מועד השליחה.

מיכל רשף: (ג) על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), ועדת הערר רשאית להורות כי הגשת כתבי בית-דין או החלטות תיעשה שלא באופן מקוון אלא בדרך אחרת, לרבות באמצעות דואר אלקטרוני או באמצעות הגשה ידנית, אם התקיימו טעמים מיוחדים המצדיקים זאת.

מיכל רשף: (ד) המצאת כתבי בית-דין בין הצדדים תיעשה באמצעות שליחת עותק סרוק של כתב בית הדין, על כל נספחיו, אל כתובת דואר אלקטרוני שצוינה לפי תקנת משנה 2(ג)(1) או 8(ב)(1), לפי העניין, ובלבד שתוצג הודעת דואר אלקטרוני מהצד המקבל המאשרת את קבלת המסמך; לא הוצג אישור הצד המקבל כאמור – יראו את ההמצאה כאילו נעשתה ביום העבודה שלאחר מועד השליחה".

מיכל רשף: "מקום השיפוט – 5.

מיכל רשף: (א) ערר שראש בית הדין קבע כי יש לקיימו בנוכחות הצדדים, יידון בהתאם למקום העסק העיקרי שבעניינו הוגש הערר.

מיכל רשף: (ב) ועדת הערר רשאית להורות על קיום הדיון במקום אחר, אם סברה שנפלה טעות בבחירת מקום הדיון או שמאזן הנוחות מצדיק זאת; ערר שהועבר כאמור, לא יועבר עוד.

מיכל רשף: הארכת מועד להגשת ערר – 6.

מיכל רשף: (א) עורר המבקש להאריך מועד להגשת ערר מעבר למועד הקבוע בסעיף 11(ב) לחוק, יגיש לוועדת הערר בהקדם בקשה בצירוף הצהרה בגדרה יאומתו העובדות שביסוד בקשתו ויפרט בבקשה את טעמיו המיוחדים.

מיכל רשף: (ב) לא תינתן הארכת מועד כאמור בתקנת משנה (א) אלא לאחר שניתנה למשיב הזדמנות להגיב.

מיכל רשף: (ג) הארכת מועד להגשת ערר תינתן מטעמים מיוחדים שיירשמו".

מיכל רשף: "עיון בערר – 7.

מיכל רשף: ערר יובא, בהקדם האפשרי, לעיון ועדת הערר, והיא רשאית – (1) למחוק או לדחות את הערר, כולו או מקצתו, על הסף, מיוזמתה או לבקשת המשיב, ובלבד שניתנה לעורר הזדמנות להגיב על בקשה כאמור; החלטה כאמור תינתן אם מצאה ועדת הערר שאין לה סמכות או שעל פני הדברים הערר אינו מגלה עילה להתערבות ועדת הערר, או שהוא טורדני או קנטרני; (2) להחליט בבקשה להארכת מועד לפי תקנה 6; (3) להורות לעורר להגיש הודעה משלימה בעניינים שהורתה עליהם או להגיש נוסח מתוקן של הערר באופן שהורתה; (4) להחליט כי המשיב יגיש לוועדת הערר כתב תשובה לפי תקנה 8, לערר כולו או לעניינים שהגדירה,.

מיכל רשף: "כתב תשובה – 8.

מיכל רשף: (א) הורתה ועדת הערר על הגשת כתב תשובה לערר, יוגש כתב התשובה לוועדת הערר בתוך 30 ימים, אם ועדת הערר לא הורתה אחרת, זולת אם הוגשה בקשה לסילוק הערר על הסף; הוגשה ונדחתה בקשה לסילוק הערר על הסף – יימנה המועד להגשת כתב התשובה ממועד ההחלטה הדוחה את הבקשה לסילוק על הסף.

מיכל רשף: (ב) בכתב תשובה יפורטו אלה: (1) מען המשיב; (2) פירוט הנימוקים שבעובדה ושבחוק שעליהם מתבססת התשובה; (3) עמדת המשיב באשר לסעד המבוקש בערר.

מיכל רשף: (ג) לכתב התשובה יצורפו העתקים של כל המסמכים הנוגעים לעניין.

מיכל רשף: (ד) ביקש המשיב בכתב התשובה למחוק את הערר על הסף, כולו או מקצתו, יפרט את הטעמים לכך.

מיכל רשף: (ה) כתב תשובה יומצא על-ידי המשיב לעורר.

מיכל רשף: (ו) לא הגיש משיב כתב תשובה או בקשה לסילוק על הסף, רשאית ועדת הערר לפעול לבירור הערר לפי תקנה 9, ובלבד שמועד הדיון, ככל שייקבע, יהיה לכל הפחות 14 ימים ממועד ההחלטה על זימון הדיון; נקבע דיון לפי תקנה זו, רשאי המשיב להגיש כתב תשובה עד שבעה ימים לפני מועד הדיון; לא הגיש המשיב כתב תשובה במועד זה, לא יהיה רשאי להשמיע את טענותיו בדיון בערר אלא ברשות ועדת הערר".

מיכל רשף: "בירור ערר – 9.

מיכל רשף: הוגשו כתב ערר וכתב תשובה, רשאית ועדת הערר – (1) לדון ולהחליט על פי הטענות והראיות שהוגשו בכתב בלבד, אם מצאה שאין בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינם של הצדדים; (2) לקבוע מועד לדיון בערר; קבעה ועדת הערר כאמור, ישלח מי שהוסמך לכך מטעם ראש בית הדין או מטעם ועדת הערר לבעלי הדין הזמנות לדיון במועד מוקדם ככל האפשר ולא יאוחר משבעה ימים טרם מועד הדיון, זולת אם בנסיבות העניין קבעה ועדת הערר מועד אחר; (3) דיון כאמור בפסקה (2) יתקיים באמצעים טכנולוגיים, כאמור בתקנה 10, אלא אם כן מצא ראש בית הדין, מיוזמתו או לבקשת אחד הצדדים, שיש בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינם של הצדדים".

אייל לב ארי: מיכל, לפי התקנות אי אפשר לתת החלטה של ועדת הערר בלי כתב תשובה.

אייל לב ארי: מה קורה אם לא מוגש כתב תשובה?

שני ארזי: לא ניתן לקבל.

שני ארזי: ניתן לדחות בלי תשובה, אבל לא ניתן לקבל ללא תשובה.

מיכל רשף: זה מוסדר בתקנה 8(ו) שמתייחסת למקרה שלא הגיש משיב כתב תשובה או בקשה לסילוק על הסף.

מיכל רשף: כתוב שהוועדה רשאית לפעול לבירור הערר לפי תקנה 9.

מיכל רשף: תקנה 9 מאפשרת לוועדה לדון ולהחליט על פי הטענות והראיות שהוגשו בכתב, או לחילופין, זה מאפשר לקבוע דיון, ואז למשיב יש אפשרות להגיש כתב תשובה עד שבעה ימים לפני מועד הדיון, ואם גם אז לא הוגש כתב תשובה, הוא לא יהיה רשאי להשמיע את טענותיו.

ינון אזולאי: כלומר, זו התשובה?

שני ארזי: אבל אין לוועדה סמכות - - - את הערר ולהגיד אנחנו מקבלים אותו גם בלי תשובה, אין צורך בתשובה.

שני ארזי: לזה אין סמכות.

מיכל רשף: לקבל אותו בלי צורך בתשובה?

מיכל רשף: זה לא.

מיכל רשף: אבל כאמור, כן יש הסדרה מה קורה אם המשיב לא מגיש כתב תשובה.

מיכל רשף: "דיון באמצעים טכנולוגיים – 10.

מיכל רשף: (א) דיון שנקבע כי יש לקיימו באמצעים טכנולוגיים, יתקיים בהשתתפות העורר ומייצגו אם הוא מיוצג, ועדת הערר, המשיב או מייצגו וכל אדם אחר שהשתתפותו בדיון נדרשת, באמצעות מכשירים טכנולוגיים שמאפשרים העברת תמונה וקול בזמן אמת (בתקנה זו – דיון באמצעים טכנולוגיים).

מיכל רשף: (ב) דיון באמצעים טכנולוגיים ייעשה בדרך שתבטיח כי העורר, ועדת הערר, המשיב וכל אדם אחר שהשתתפותו בדיון נדרשת, יוכלו לראות ולשמוע זה את זה במהלך הדיון ולהשמיע את עמדתם.

מיכל רשף: (ג) היה אחד המשתתפים בדיון אדם עם מוגבלות, תורה ועדת הערר על קיום הדיון באמצעים טכנולוגיים רק אם ניתן לקיימו באופן נגיש לצרכיו של האדם, תוך עריכת התאמות נגישות הנדרשות בהתאם להוראות שנקבעו לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו-2005, או לפי סימן ה' לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013, כנדרש בהתאם לסוג המוגבלות.

מיכל רשף: (ד) לא ניתן לקיים את הדיון באופן נגיש כאמור בתקנה משנה (ג), יתקיים הדיון הנוגע לאותו אדם עם מוגבלות באופן שיאפשר את השתתפותו בישיבה, ובכלל זה בנוכחותו של אותו אדם.

מיכל רשף: (ה) היה העורר או המשיב מיוצג, תתאפשר שיחה חסויה בין כל צד לבין מייצגו במהלך הדיון.

מיכל רשף: (ו) ראש בית הדין מוסמך לקבוע הוראות לעניין האמצעי הטכנולוגי הנבחר לפי הוראות תקנה זו ולעניין אופן השימוש בו; הוראות כאמור יפורסמו באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

מיכל רשף: (ז) מצא ראש בית הדין לפי תקנה 9(3) שיש בקיום הדיון באמצעים טכנולוגיים כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינם של הצדדים ונקבע דיון בנוכחות הצדדים, רשאית ועדת הערר, לבקשת אחד המשתתפים, להורות על השתתפותו באמצעים טכנולוגיים".

מיכל רשף: "פרוטוקול – 11.

מיכל רשף: פרוטוקול הדיון יכול שייערך גם בדרך של הקלטה או באופן אחר שתקבע ועדת הערר, ובלבד שפרוטוקול שנערך כאמור יועלה על הכתב ויימסר לבעלי הדין.

מיכל רשף: ההחלטה – 12.

מיכל רשף: (א) ועדת הערר תיתן את החלטתה בהקדם האפשרי.

מיכל רשף: (ב) ועדת הערר תמציא את החלטתה לבעלי הדין במועד סמוך, ככל האפשר, למתן ההחלטה ולא יאוחר משבעה ימים מיום שניתנה.

מיכל רשף: איחוד עררים – 13.

מיכל רשף: (א) ועדת הערר רשאית להחליט על איחוד עררים התלויים ועומדים בפניה, אם הוגשו בידי אותו עורר או שמתעוררות בהם שאלות משפטיות או עובדתיות דומות.

מיכל רשף: (ב) ראש בית הדין רשאי להורות על איחוד עררים, בין שהחל הדיון בהם ובין שטרם החל, לפי העילות המנויות בתקנת משנה (א), ולהורות כי יידונו בוועדת ערר שייקבע.

מיכל רשף: (ג) החליטה ועדת הערר כאמור בתקנת משנה (א) או הורה ראש בית הדין על איחוד עררים כאמור בתקנת משנה (ב), רשאית ועדת הערר לדון בעררים במשותף ולתת בהם החלטה אחת, ובלבד שתינתן לצדדים ההזדמנות לשוב על טענותיהם בפני ועדת הערר הנעברת".

אייל לב ארי: יש לי רק הערת נוסח ואז שאלה.

אייל לב ארי: לגבי הערת הנוסח, בתקנה 10(ג), לדעתי הסיפה: לפי סימן ה' לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, לא נדרשת זה בהתאם להוראות שנקבעו לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

אייל לב ארי: נראה לי שסיפה לא נדרשת.

משה גפני: נכון.

משה גפני: יש חוק.

אייל לב ארי: יש הוראות שנקבעו לפי החוק.

אייל לב ארי: את כל התקנות, גם את - - -

שני ארזי: לדעתי - - - הפרשנות לפי תקנות שנקבעו לפי חוק.

אייל לב ארי: אני חושב שהסיפה לא נדרשת.

מיכל רשף: אני כן אגיד שהסעיף הזה תואם מול נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, ולדעתי הם אלה שהפנו לחוק וגם לתקנות.

משה גפני: אייל, בסדר.

משה גפני: ההערה שלך נכונה והיא נרשמה בפרוטוקול.

משה גפני: לא צריך שאחרי זה יבואו – רגישויות, יגידו שאנחנו הורדנו את זה.

אייל לב ארי: דווקא זה תחום שאני מכיר אותו מקרוב.

משה גפני: אין לי בעיה.

אייל לב ארי: זה לא נדרש.

משה גפני: ההערה שלך נכונה, אין צורך לשים את זה בתקנות.

דני חורין: בתקנות האחרות – היה סט נוסף של תקנות שלא נדרש את אישור הוועדה, והוא פורסם לגבי ועדות מקבילות שפועלות, ועדות ערר, ושם זה נמצא.

דני חורין: אני לא בטוח - - -

משה גפני: אייל, יגידו שאנחנו הורדנו את זה.

משה גפני: אני מבקש, אם אין הערות נוספות - - -

אייל לב ארי: רק שאלה קצרה.

אייל לב ארי: תגדירו מקרים שאתם תעשו איחוד עררים.

שני ארזי: בדגש כשזה לא אותו עורר.

האני ואקד: זה יכול להיות למשל אם יש סיטואציה שבה התאפשר להגיש בקשות אורכה בשירות התעסוקה, אז כל אותם עררים שדנים באותה שאלה של אורכה, פשוט נאחד ביניהם במקום לדון אחד-אחד.

האני ואקד: נאחד ביניהם ונחזיר אותם לשירות התעסוקה על מנת לדון בהם, ככל שזו ההחלטה שהתקבלה.

האני ואקד: זה נכנס לשאלות כלליות שחוזרות על עצמן שלמסכת העובדתית אין משמעות – לצורך העניין, הארכת מועד, לצורך העניין, מישהו שהתבלבל בבחירת מסלול.

האני ואקד: זה יכול לקרות אצל כמה מעסיקים.

האני ואקד: אין קשר בין זהות המעסיקים אולי, אבל השאלה היא שאלה זהה.

שני ארזי: השאלה אם אין סכנה במקרה כזה של חשיפת מידע יותר רגיש לעוסקים עצמם, אם אלו עוסקים מתחרים, לצורך העניין.

האני ואקד: הדיונים עצמם בבית הדין הם לא דיונים בדלתיים סגורות, הם דיונים פומביים.

האני ואקד: אין פה סודות מסחריים בהיבט של כמה העובד מרוויח או דברים שקשורים בעסק.

האני ואקד: מדובר ב-מתי הוא התחיל לעבוד, מתי הוא סיים לעבוד, מתי פוטר, מתי חזר.

האני ואקד: אלו השאלות, אין פה שאלות שנכנסות לסוד מסחרי.

האני ואקד: אבל ככל שוועדת הערר תזהה שמדובר בפוטנציאל כזה או אחר של פגיעה בפרטיות, או פגיעה בסימן מסחרי, או פגיעה במוניטין של עסק, אנחנו כמובן לא נעשה את האיחוד הזה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: לפני שאני מצביע, אני רק רוצה להגיד לחברי הוועדה, אנחנו בשבוע הבא, בעזרת ה', נביא את הדיונים שהתקיימו היום ולא הצבענו עליהם, כולל הנושא של הספנות עם מה שנלווה לעניין הזה, שאנחנו מבקשים לעשות סדר בעניין, ואני אביא את זה להצבעה, בעזרת ה', בשבוע הבא.

משה גפני: הנושא של הארכת המועדים – אני מחכה לתשובות, אני רוצה את התשובות לגבי הדברים שהועלו.

משה גפני: אני אביא גם את זה להצבעה.

משה גפני: אני לא מתכוון לדחות את זה.

משה גפני: בשבוע הבא זה יהיה בסדר-היום, אנחנו נצטרך להחליט בהצבעה.

משה גפני: אני מקווה שההצבעות יהיו בהסכמה, ואם לא, יכול להיות שנצטרך ללכת - - -

ינון אזולאי: עוד דבר, הרב גפני.

ינון אזולאי: עוד דבר שאולי כדאי בשבוע הבא.

ינון אזולאי: אתמול היה דיון על מעונות היום, משפחתונים, צהרונים.

ינון אזולאי: להעביר את זה גם בשבוע הבא.

משה גפני: קודם אני רוצה לשמוע, אני לא רוצה לשים את זה.

משה גפני: גם בשבוע שעבר לא שמתי, שמתי את זה בשבוע אחרי זה.

משה גפני: אני קודם כל אברר איפה אנחנו עומדים בעניין הזה, תברר גם אתה, ולפי זה נחליט מה לעשות עם זה.

משה גפני: תקנות מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש)(סדרי הדין והמינהל בוועדת הערר), התשפ"א-2020.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות – ירים את ידו.

משה גפני: בעד – פה אחד.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: תודה רבה, שיהיה לכם בהצלחה.

משה גפני: אני מחכה לנתונים של שירות התעסוקה, שתעבירו את זה אלינו.

משה גפני: הישיבה נעולה.