ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 181, 2021-01-07 18:00

עמית הלוי: ערב טוב לכולם, אנחנו מתכנסים כאן לאשר את תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש.

עמית הלוי: יש לפנינו ארבעה נושאים: הגבלת הפעילות, תחום החינוך, הגבלת מקומות העבודה ונושא התחבורה.

עמית הלוי: נתחיל בהקראה.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות), תשפ"א-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 12ה, 23, 24, 25, 27 ו-44(ד)(2) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף – 2020 (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מתקינה הממשלה תקנות אלה: פרק א': כללי

גור בליי: והמפורטות בתקנות אלה לשם מניעת התפשטות נגיף הקורונה.

גור בליי: "התקופה הקובעת" – התקופה שמיום כ"ד בטבת התשפ"א (8 בינואר 2021) עד יום ח' בשבט התשפ"א (21 בינואר 2021); "תקנות הגבלת פעילות" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות), התש"ף-2020; "תקנות החינוך" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך), התש"ף

גור בליי: -2020; "תקנות התחבורה" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות בתחום התחבורה), התש"ף-2020; "תקנות מקומות עבודה" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה), התש"ף -2020; פרק ב': תקנות הגבלת פעילות סימן א' – הוראת שעה

גור בליי: בתקנה 1 לתקנות הגבלת פעילות, בהגדרת "ספורטאי מקצועי", בפסקה (2), בסופה יבוא "וכי הקבוצה נרשמה לתחרות או למפעל לפני יום כ"ד בטבת התשפ"א (8 בינואר 2021)".

גור בליי: בפסקה (3), הקטע החל במילים "או השתתפות בפעילות ועד סופה" – יימחק;

17 יבוא: "(17) (א) יציאת אדם לטיסה משדה תעופה עד שמונה שעות לפני מועד המראת הטיסה ובלבד שהתקיים אחד מאלה:

17 יבוא: בפסקאות (2), (3), (7), (10), (13) ו-(14) או למטרת חזרה של אדם אל מקום מגוריו הקבוע הנמצא מחוץ לישראל;

17 יבוא: (7 בינואר 2021) ויש לו אישור בכתב על רכישת כרטיס הטיסה במועד כאמור; (ב) על אף האמור בפסקת משנה (א), המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים רשאי לאשר לאדם לצאת ממקום המגורים לטיסה, גם אם לא התקיים האמור בפסקות משנה (1) ו-(2) לפסקת משנה (א), אם נמצא לדעתו כי צורך הומניטרי או צורך אישי מיוחד מצדיק זאת; החלטה לעניין אישור כאמור תהיה בכתב ומנומקת; (ג) אין בהוראות פסקה זו כדי למנוע מאדם לצאת לטיסה שלא משדה תעופה למטרת שפורטה בתקנה זו;".

17 יבוא: בתקנת משנה (א), במקום "עד 20 עשרים אנשים בשטח פתוח ועד 10 אנשים במבנה, ואם מקום ההתקהלות כולל גם מבנה וגם שטח פתוח - עד 20 אנשים" יבוא "עד 10 אנשים בשטח פתוח ועד 5 אנשים במבנה, ואם מקום ההתקהלות כולל גם מבנה וגם שטח פתוח – עד 10 אנשים";

משנה יבוא: "(א1) על אף האמור בתקנת משנה (א), לעניין חתונה, ברית והלוויה, "התקהלות מותרת" - עד 20 אנשים בשטח פתוח ועד 10 אנשים במבנה, ואם מקום ההתקהלות כולל גם מבנה וגם שטח פתוח – עד 20 אנשים.

משנה יבוא: "

משנה יבוא: פסקה (5ב) – תימחק;

משנה יבוא: "ספורטאי מקצועי" או בעבור אימון של ספורטאי מקצועי כהגדרתו בפסקה (4)

משנה יבוא: בפסקה (7), בפסקת משנה (א), במקום "ובלבד שלא יפעלו מיתקנים משותפים" יבוא "ובלבד שמטרת השהייה במקום אינה נופש או בילוי ושלא יפעלו מיתקנים משותפים".

משנה יבוא: בתקנת משנה (א), במקום "העולה על 10" יבוא "העולה על 5";

משנה יבוא: לא יעלה על המספר האמור בתקנה 4(א), לפי העניין".

משנה יבוא: בתקנה 4(א) או (א1), לפי העניין".

פעילות יבוא: "סייגים לעניין 19א.

פעילות יבוא: אין בתקנות אלה כדי לפגוע בעבודתם של עובדי חברי הכנסת, עובדי חברי הכנסת, של עובדי הערכאות השיפוטיות, ושל עובדי לשכת נשיא המדינה עובדי הערכאות ככל שנדרשת לשם מילוי תפקידם של נושאי המשרה האמורים, השיפוטיות ועובדי לפי העניין.

פעילות יבוא: " לשכת נשיא המדינה סימן ב': תיקון

פעילות יבוא: "ח' בשבט התשפ"א (21 בינואר 2021)".

עופר כסיף: רציתי לשאול לגבי הנושא של היציאה.

עופר כסיף: איפה כתובה ההחרגה הספציפית של ההפגנות?

עופר כסיף: צריך להיות ברור שלא רק היציאה להפגנות מותרת מעבר ל-1,000 מטר, אלא גם בשטח פתוח מותר להתכנס יותר מההגבלה שמופיעה פה.

גאל אזריאל: אין כאן תיקון של תקנה 4(ג) לתקנות הגבלת הפעילות שקובעת איך אפשר להתקהל בהפגנה.

גאל אזריאל: אם יש קבוצה של מתקהלים במסגרת הפגנה, קבוצה של הרבה אנשים שלא שומרים על מרחק של שני מטרים, הם יעברו על העבירה של התקהלות ככל שהם יסרבו להוראה של השוטר להתפזר.

גאל אזריאל: העניין של ה-10, 5 אנשים או 20 אנשים לא חל על הפגנות, ואין שינוי בעניין הזה.

גור בליי: פרק ג: תיקון תקנות החינוך סימן א' – הוראת שעה

ניצן רוזנברג: בתקנה 1 לתקנות החינוך –

"בחינות" יבוא: "בחינות" – בחינות בתחום הרפואה והבריאות;";

"פנימייה" יבוא: "פנימייה" – מסגרת שבה מתגוררים תלמידים המספקת או מיועדת לספק לתלמידים מגורים ומעטפת חינוכית, חברתית או טיפולית במשך כל שעות היממה כולל לינה, לרבות מוסד תורני המקיים פעילות כאמור, והכל ובלבד שהתלמידים שוהים בה לתקופה של 30 ימים רצופים לפחות, ופנימייה כאמור בסעיף 10(ג)(5) לחוק, ולמעט מסגרת חוץ-ביתית;".

הציבורי" יבוא: "תקנות הגבלת פעילות" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות), התש"ף-2020;".

הציבורי" יבוא: בתקנת משנה (א), אחרי "לתלמידים הלומדים בו" יבוא "ולעובדים בו";

משנה יבוא: "(ג) אין באמור בתקנת משנה (א) כדי למנוע את פתיחת המוסד לכניסת עובדי המוסד שהגעתם הכרחית לצורך קיום היכולת ללמד מרחוק ולקיים הוראה מקוונת או לשם קיום היכולת של עובדים אחרים לעבוד מהבית, לשם לקיחת ציוד, לשם תחזוקת המוסד או תיקון ליקוי הנדרשים בדחיפות לשם שמירה על שלמות המוסד, לשם שמירה על המוסד, לשם חלוקת תשלומי שכר לעובדי המוסד, או להמשך הפעילות התפקודית של המוסד, והכל בכפוף להוראות תקנות אלה.

משנה יבוא: "

משנה יבוא: (2ג)" – יימחקו;

משנה יבוא: (2ג)" – יימחקו;

משנה יבוא: יבוא "כמפורט בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: בתקנה 7 לתקנות החינוך –

משנה יבוא: תקנת משנה (ו) – בטלה;

משנה יבוא: עד (2ג)" – יימחקו;

משנה יבוא: "(א1) על אף האמור בסעיף 3ה(ב)(1) לצו בידוד בית, בפעילות כאמור בסעיף 10(ג)(1) לחוק, תלמידים בכיתות א' ומעלה ואנשי הצוות יעטו מסכה בכל עת, לרבות בהסעה לפעילות כאמור וממנה, למעט בעת אכילה או בפעילות גופנית.

משנה יבוא: "

משנה יבוא: יבוא "כאמור בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: יימחקו".

משנה יבוא: בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: בתקנת משנה (א), במקום "כאמור בתקנה 2(ב)(1) עד 2(ג)" יבוא "כאמור בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: יבוא "כאמור בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: "כאמור בתקנה 2(ב)(1) ו-(2), ובמקום "לפי הוראות תקנה 24, 28א ו-28ב"

משנה יבוא: בתקנה 16 לתקנות החינוך, ברישה, במקום "כאמור בתקנה 2(ב)(1) עד 2(ג)"

משנה יבוא: בתקנה 17 לתקנות החינוך, תקנת משנה (ג) – בטלה;

משנה יבוא: "כאמור בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: בסעיף 10(ג) לחוק או בפנימייה" יבוא "כמפורט בתקנה 2(ב)(1) ו-(2)".

משנה יבוא: "כאמור בתקנה 2(ב)(1) ו-(2).

משנה יבוא: יימחקו;

משנה יבוא: בפסקה (3), פסקאות משנה (א), (ג) ו-(ד) – יימחקו.

משנה יבוא: בתקנה 28 לתקנות החינוך –

משנה יבוא: במקום "חינוך בלתי פורמאלי" יבוא "מתנדבים".

משנה יבוא: בתקנה 29 לתקנות החינוך –

משנה יבוא: בפסקת משנה (3) –

משנה יבוא: בפסקת משנה (ב)(2), המילים "מסלול סגור" – יימחקו;

משנה יבוא: "(ד) על אף האמור בפסקאות משנה (ב) (2) ו-(ג), בעת שעומדות בתוקפן הגבלות על היציאה ממקום המגורים לפי תקנה 2 לתקנות הגבלת פעילות, אם יצא תלמיד משטח הפנימייה אל מקום מגורים אחר, הוא לא יוכל לחזור לשטחה.

משנה יבוא: "

משנה יבוא: סימן ב': תיקון

משנה יבוא: ח' בשבט התשפ"א (21 בינואר 2021)".

מיכל גולדברג: נתחיל עם תקנות הגבלת פעילות.

מיכל גולדברג: התיקון שמגביל יציאה של אנשים ממקום מגורים נכנס בתיקון מס' 21.

מיכל גולדברג: כאן הידקנו את המגבלות.

מיכל גולדברג: אם עד היום איסור ההתקהלות היה עד 10 אנשים במבנה ו-20 אנשים בחוץ, היום זה משתנה לעד 5 אנשים במבנה ועד 10 אנשים בחוץ, כשיש לזה חריג אחד: קיום חתונה, ברית או הלוויה.

מיכל גולדברג: לגבי הטקסים הספציפיים האלה יישאר חריג של 10 אנשים במבנה ו-20 אנשים בחוץ, כשאני מזכירה שיציאה לאותם טקסים מותרת אך ורק לקרוב משפחה.

תהלה פרידמן: ובבתי כנסת?

מיכל גולדברג: איסור התקהלות בבתי כנסת יהיה כמו האיסור הכללי - עד 5 אנשים במבנה ו-10 אנשים בחוץ.

מיכל גולדברג: מדובר פה בהחמרה משמעותית.

מיכל גולדברג: זה נדרש בשל מצב התחלואה.

מיכל גולדברג: יש פה איזה שהוא תיקון לגבי ספורטאים מקצועיים.

מיכל גולדברג: עד היום מי שיכלו להתאמן ולהתחרות היו אך ורק ספורטאים מקצועיים.

מיכל גולדברג: נעשה פה איזה שהוא צמצום לגבי ספורטאים מקצועיים שמשחקים בליגות, כך שהם יוכלו להתאמן אך לא להתחרות.

ניצן רוזנברג: אם יש ברית בבית כנסת, מה גובר?

מיכל גולדברג: ברית.

מיכל גולדברג: השארנו לחנויות המזון לפעול כפי שהן פעלו עד היום, כדי לא ליצור היסטריה סביב חנויות המזון.

מיכל גולדברג: חנויות המזון וחנויות למוצרי היגיינה הן החנויות היחידות שיוכלו לפעול כמו שהן פעלו עד היום.

מיכל גולדברג: שם בכוונה לא נגענו.

מיכל גולדברג: תיקון נוסף שנעשה זה ביטול האפשרות של השתתפות בתכניות יום לאזרחים ותיקים, כשהחריגים שקיימים היום למסגרות הרווחה נשארו כפי שהם.

מיכל גולדברג: נגענו רק באותן פעילויות להפגת בדידות של אזרחים ותיקים במרכזי יום.

מיכל גולדברג: תיקון נוסף שנעשה זה הגבלה על יציאה לצורך טיסה לחו"ל, כשהכוונה פה היא טיסה מחוץ לישראל.

גאל אזריאל: נשמטה לנו כאן מילה בנוסח.

גאל אזריאל: במקום יציאת אדם לטיסה משדה התעופה, זה יהיה טיסה לחוץ לארץ, כדי שלא תהיה מניעה לטוס בתוך ישראל.

מיכל גולדברג: הגבלנו את אפשרות היציאה לטיסה.

מיכל גולדברג: אפשרות היציאה לטיסה מוגבלת כעת רק למי שרכש כרטיס עד ה-7 בינואר, שזה היום.

מיכל גולדברג: מי שמתכנן לרכוש כרטיס טיסה מיום זה ואילך, זה צריך להיות לאחת המטרות שפירטנו כאן: טיפול רפואי, מעבר דירה, או חזרה של אדם שמקום המגורים שלו הוא מחוץ לישראל.

מיכל גולדברג: בנוסף, קיימת ועדת חריגים של המנהל הכללי של משרד התחבורה שתוכל לאשר מקרים פרטניים מטעמים הומניטריים או אישיים, אם קיים צורך מיוחד שמצדיק זאת.

גאל אזריאל: סעיף 44(ד)(2) לחוק קובע שאם יש הגבלות שעלולות להשפיע על העבודה של עובדים של חברי כנסת, של שופטים או של לשכת נשיא המדינה, חייבים לקבוע סייגים בתקנות שיאפשרו את עבודתם.

גאל אזריאל: היינו חייבים להוסיף את הסייג הזה, כדי שעוזרים פרלמנטרים ועובדים שמלווים את השופטים או את נשיא המדינה יוכלו להמשיך להגיע לעבודה וללוות את נושאי המשרה האמורים.

משה טור פז: ראיתי שפעילות פוליטית גם מוחרגת, נכון?

גאל אזריאל: פעילות פוליטית זה בתיקון אחר שדיברנו עליו היום.

גאל אזריאל: מה שהוחרג זו לא פעילות פוליטית לכשעצמה, אלא היערכות לבחירות לכנסת או לבחירות מקדימות של מועמד או של עובד או נותן שירות מטעם מועמד או מפלגה, כשמועמד הוגדר באופן רחב ככה שהוא כולל שר, סגן שר, חבר כנסת, ומי שהודיע שהוא מתכוון להתמודד בבחירות לכנסת או בבחירות מקדימות.

עמית הלוי: גם עובדי ממשלה.

גאל אזריאל: עובדי ממשלה הם עובדי מדינה לכל דבר ועניין, הם מטופלים בתקנות מקומות עבודה.

עמית הלוי: הם מוחרגים גם ככה.

גאל אזריאל: הם לא מוחרגים לגמרי.

גאל אזריאל: הם נחשבים לעובדים חיוניים שיכולים להגיע למקום העבודה שלהם במכסה מצומצמת בגלל המגבלות של הסגר.

עמית הלוי: עוזרי חברי הכנסת לא מוגדרים כעובדי מדינה בהקשר הזה?

גאל אזריאל: הם לא מוגדרים כעובדי מדינה.

עמית הלוי: בהחרגה הזאת הם מקבלים יותר מעובדי מדינה?

גאל אזריאל: כן, הם מוחרגים לגמרי מהמגבלות.

עופר כסיף: נקודת המוצא שלי לא השתנתה מאז ששמענו מומחים טוענים פעם אחר פעם שהנזקים הבריאותיים של כל סגר, בנוסף לנזקים הכלכליים והחברתיים, לא נופלים ואולי אף עולים על התועלת שבסגר.

עופר כסיף: אם כל המומחים אומרים שיציאה לפעילות ספורטיבית לא מזיקה, למה למנוע את זה?

עופר כסיף: אני לא מבין את ההיגיון בלמנוע ספורט מאנשים.

עופר כסיף: לא יעלה על הדעת לבטל את ההיתר ליציאה לצורך פעילות להפגת בדידות עבור אזרחים ותיקים שאינה טיפול סוציאלי חיוני.

עופר כסיף: אנשים, תחשבו על ההורים שלנו ועל הסבים שלנו.

עופר כסיף: לא יעלה על הדעת שיהיה כזה ביטול.

עופר כסיף: כולנו יודעים שבדידות, בעיקר עבור אזרחים ותיקים, היא מכה.

עופר כסיף: שמענו את פרופסור יעקב גינדי, מומחה לגריאטריה, שאומר שבגלל הבדידות יש תופעה של קשישים שמתאבדים על ידי הפסקת אכילה.

עופר כסיף: לא יעלה על הדעת שנסכים לכזה דבר.

עופר כסיף: מה פשר העניין של טיפול סוציאלי חיוני?

עופר כסיף: מי קובע את זה?

עופר כסיף: האם אדם שמרגיש בדידות נוראית והוא על סף התאבדות זקוק או לא זקוק לטיפול סוציאלי חיוני?

עופר כסיף: האם טיפול סוציאלי חיוני הוא רק למי שמוגבל בגופו?

עופר כסיף: אני חושב שהסעיף הזה הוא לא פחות מפשע כלפי האזרחים הוותיקים.

עמית הלוי: אני מניח שרפואה נפשית נכנסת להגדרת בריאות, אבל עוד מעט נשמע.

עופר כסיף: יכול להיות.

עופר כסיף: אני חושב שצריך לאפשר לכל מי שסובל מבדידות אפשרות להפיג את הבדידות הזאת על ידי קרוביו - כמובן במסגרת המגבלות הנדרשות, אם זה מסכות, מרחק וכו'.

עופר כסיף: אני לא בא ואומר שנאפשר לכל הנכדים לחבק את הסבים שלהם.

עמיחי גבאי: אני פונה לוועדה בנוגע לספורט יחידני.

עמיחי גבאי: בעולם הצלילה, שהוא בתוך המים, לא ניתן להידבק.

עמיחי גבאי: אני לא מבקש היתר לקורסים, אני מבקש שכל מי שיש לו רישיון צלילה בישראל יוכל לצלול.

גור בליי: לפי סעיף 6(א) לחוק יסוד כבוד אדם וחירותו כל אדם חופשי לצאת מישראל.

גור בליי: זאת זכות חוקתית שאפשר לפגוע בה רק בעמידה בתנאי פסקת ההגבלה.

גור בליי: ההגבלה פה לגבי יציאה מהארץ מעוררת קושי לא מבוטל, בהתחשב בזה שיש אמצעי שפגיעתו פחותה: השימוש במלוניות.

גור בליי: לצאת ממדינה דמוקרטית זו זכות מאוד יסודית ובסיסית.

גור בליי: כיצד ניתן להצדיק את המניעה הזאת כשיש אמצעי שפגיעתו פחותה מבחינת המידתיות?

גור בליי: שאלה שנייה שעלתה בדיון בסבב הקודם של התקנות, שגם היא תלויה ועומדת בדיון בבג"ץ, זה הנושא של ההגבלה על חנויות של מוצרי חשמל שיכולות למכור רק מוצרי חשמל.

גור בליי: אני מבין שלגבי החנויות האחרות, אם זה מזון, בתי מרקחת ואופטיקה, אין מגבלה שהוטלה, הן יכולות למכור כל דבר.

גור בליי: עלו טענות בהקשר הזה בנוגע לשוויון מול חנויות אחרות.

גור בליי: עלו טענות מצד חנויות הצעצועים והבגדים על כך שסופר יכול למכור צעצועים או בגדים בשעה שהן לא יכולות למכור כי הן סגורות.

מיכל גולדברג: ישנה עתירה תלויה ועומדת בבג"ץ לגבי החריג של מקום שעיקר עיסוקו מכירת מזון ומוצרי היגיינה.

מיכל גולדברג: אותם מקומות לא יכולים למכור ללא הגבלה מוצרים אחרים.

מיכל גולדברג: עדיין צריך להתקיים בהם מבחן העיסוק, כשעיקר העיסוק הוא מזון או מוצרי היגיינה.

עמית הלוי: הוא שואל לגבי חנויות חשמל שעיקר העיסוק שלהן זה מוצרי חשמל.

עמית הלוי: למה לא להחיל עליהן את אותה אמת מידה?

מיכל גולדברג: בתיקון הקודם הבהרנו שאם חנויות למוצרי חשמל רוצות להיות פתוחות לפי החריג של מוצרים חיוניים, הן יכולות למכור אך ורק את אותם מוצרים חיוניים, וגם פירטנו בתקנה במה מדובר.

מיכל גולדברג: גם מגבלת התפוסה לגביהן היא מאוד מצומצמת, היא יחס של אדם לשבעה מטרים רבועים, ולא יותר מארבעה אנשים.

מיכל גולדברג: לגבי חנויות מזון התלבטנו ארוכות בעניין.

מיכל גולדברג: בג"ץ גם שלח אותנו לבחון את הדברים.

מיכל גולדברג: זה נכון שאולי מבחינה בריאותית טהורה היה נכון לאפשר אך ורק את המכירה של אותם מוצרי מזון כי אין מחלוקת על כך שמוצרי מזון הם מוצרים חיוניים, אבל כשנעשה הניתוח כולל ההיבטים המשפטיים, ראינו שמדובר בחנויות שגם ללא קשר לקורונה מכרו לא רק מזון אלא עוד מוצרים.

מיכל גולדברג: כשניסינו להתחיל לומר אלה מוצרים הן יוכלו למכור בנוסף למזון, ראינו שאין אפשרות אמיתית לעשות את זה.

מיכל גולדברג: בשביל אדם אחד מטריה ביום גשם זה מוצר חיוני שהוא חייב לרכוש כרגע, בשביל אדם אחר מוצר חיוני יהיה זוג גרביים שבמקרה הוא מוצא ליד הקופה.

מיכל גולדברג: אין לנו באמת אפשרות לבודד במה מדובר, לכן החלטנו להשאיר את התקנה כפי שהיא.

עמית הלוי: את יכולה לומר רק מוצרי חשמל, לא דברים אחרים.

מיכל גולדברג: בחנו את האפשרות לבודד רק מזון ומוצרים חיוניים.

מיכל גולדברג: היו התייעצויות נרחבות בתוך הממשלה עם משרדי הממשלה הרלוונטיים ועם רשות התחרות, אבל המסקנה ברמה המשפטית הייתה להישאר עם החריג כפי שהוא כעת.

עמית הלוי: כי מוצרי חשמל הם פחות חיוניים?

מיכל גולדברג: לגבי חנות למכירת מוצרי חשמל חיוניים יש חריג נפרד.

מיכל גולדברג: זה נכון שעיקר העיסוק בחנויות מזון צריך להיות מכירת מזון, אבל לפי התקנה כעת, ולא שינינו את זה, הן לא מחויבות למכור אך ורק מזון.

מיכל גולדברג: שקלנו את הדברים והגענו למסקנה שהפתרון הנכון ביותר הוא להשאיר את התקנה כפי שהיא.

גור בליי: מדוע זה הפתרון הנכון?

מיכל גולדברג: כי אחרת היינו צריכים לצמצם את זה למזון פלוס עוד כמה מוצרים חיוניים.

מיכל גולדברג: לא יכולנו לנקוב במה הם אותם מוצרים חיוניים שאותו סופרמרקט יוכל למכור בנוסף למזון.

מיכל גולדברג: גם עלתה טענה מבחינת המשטרה שהיא לא תוכל לאכוף את זה.

מיכל גולדברג: אם נכתוב מוצרי מזון ומוצרים חיוניים נלווים נוספים, נצטרך לתת למשטרה רשימה של המוצרים שמדובר בהם, ואנחנו לא באמת מסוגלים לתת רשימה כזאת.

מיכל גולדברג: אם סופרמרקט יחליט לנצל את הסגר ולמכור צעצועים וטלוויזיות, זה לא יעבור, כי עיקר העיסוק לא יישאר מזון, הוא כבר יהפוך לחנות שהיא חצי מזון, חצי דברים אחרים.

גור בליי: לא נכון, כי עדיין עיקר העיסוק של סופר גדול יהיה מזון.

גור בליי: גם אם הוא יפתח אזור שלם של צעצועים, 80% מהסופר - -

מיכל גולדברג: אם הוא יפתח אזור שלם של צעצועים, זה בכלל לא בטוח.

עמית הלוי: את יכולה להתייחס להגבלת הטיסות?

מיכל גולדברג: מדובר פה באיזון בין אינטרסים.

מיכל גולדברג: בשלב הזה, כשיש את המוטציות מהנגיף, יש חשש מאוד משמעותי.

מיכל גולדברג: זה נכון שהבידוד במלונית לאלה שחוזרים מחו"ל נותן פתרון, אבל זה לא נותן פתרון מלא.

מיכל גולדברג: המוטציה מאוד מטרידה את משרד הבריאות, לכן נדרש עוד הסדר בנוסף להסדר של המלוניות.

מיכל גולדברג: כן נעשו פה איזונים, כמו שציינת, וכן נעשו פה החרגות, אבל בעת הזאת המטרה היא שאנשים לא ייסעו ויסתובבו בעולם לצרכים שלא נקבנו בהם בתקנה, שהם צרכים די רחבים, ויביאו את המוטציה לכאן.

גור בליי: יש פה צורך לעמוד במבחן של קשר רציונאלי.

גור בליי: הבעיה היא בחזרה לארץ, כשבחזרה לארץ יש לכם סל של כלים, אם זה לשלוח לבידוד בית או למלונית.

גור בליי: למנוע ממישהו לנסוע לחו"ל בגלל שמודאגים ממה יהיה כשהוא יחזור?

גור בליי: תטפלו במה יהיה כשהוא יחזור.

גור בליי: יש פה זכות חוקתית נכבדה שאתה מחויב לתת לה מענה, והמענה הוא לטפל במגוון של צורות במי שחוזר.

גור בליי: איך אתם יכולים להצדיק מבחינה חוקתית מניעה של יציאה מלכתחילה בהקשר הזה?

מיכל גולדברג: החרגנו מקרה של אדם שיוצא שלא על מנת לשוב.

מיכל גולדברג: גם החרגנו מקרה של אדם שיוצא לצורך מעבר דירה.

מיכל גולדברג: הבעיה שלנו, כמו שאתה אומר בצדק, היא עם אותם אנשים שיוצאים וחוזרים.

מיכל גולדברג: הבעיה שלנו היא אכן עם החזרה שלהם.

מיכל גולדברג: זה נכון שיש פתרון בדמות הבידוד, אבל זה לא פתרון הרמטי כי אחוז מאוד ניכר מהחוזרים מקבלים פטור ממלונית.

מיכל גולדברג: מי שמתחייב לעשות שתי בדיקות פטור מהמלונית, הוא עובר לבידוד ביתי, אבל הבידוד הביתי הוא גם לא הרמטי.

מיכל גולדברג: אנחנו נמצאים בפני סכנה מאוד מאוד משמעותית מהמוטציה, לכן נדרש פה צעד נוסף, וזה הצעד הנוסף שאנחנו נוקטים בו.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נמצאים במגיפה שהיא מגיפה דוהרת, מגיפה עם מעל 7,500,8,000 חולים מאומתים ליום.

שרון אלרעי פרייס: אני מכירה את נאום הדייג, הדג והרשת.

שרון אלרעי פרייס: הדייג, הדג והרשת לא מסביר איך בפעם הקודמת שהייתי בוועדת חוקה, שזה היה לפני 10 ימים, היו 660 חולים קשים וקריטיים, והיום יש 916.

שרון אלרעי פרייס: עלינו בכמעט 300 חולים קשים וקריטיים.

שרון אלרעי פרייס: זה לא מוסבר על ידי הדייג, הרשת, הבדיקות שעושים וכו'.

שרון אלרעי פרייס: מקדם ההדבקה הוא 1.25, שזה אומר שאנחנו מכפילים את המספרים כל שבועיים.

שרון אלרעי פרייס: לפני חודש היינו במצב של רמזור.

קארין אלהרר: מעולם לא השתמשו ברמזור.

שרון אלרעי פרייס: לפני חודש היינו במצב ש-20% מתושבי מדינת ישראל היו ביישובים אדומים וכתומים, היום אנחנו במצב ש-20% מתושבי מדינת ישראל הם בירוק וצהוב, 80% הם באדום וכתום.

שרון אלרעי פרייס: אלה נתונים של מגיפה משתוללת.

שרון אלרעי פרייס: מרגע שמתקבלות ההחלטות עד הרגע שההחלטות מיושמות, עד הרגע שרואים את ההשפעה בשטח, עוברים ימים.

שרון אלרעי פרייס: אם אנחנו מסתכלים על ההחלטה על סגר בפעם הקודמת, אנחנו רואים שההחלטה על הסגר קרתה כשהיינו ב-2,900 חולים יומיים בממוצע שבועי ועל 4,160 חולים באותו יום ממש.

שרון אלרעי פרייס: מרגע שנכנסנו לסגר היינו על 5,345.

שרון אלרעי פרייס: המספרים המשיכו לעלות עד שהגענו ל-9,000.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו היום נמצאים במצב של 8,000 מאומתים ליום, וזה עוד לפני שהתחלנו בכלל את הסגר.

שרון אלרעי פרייס: כשאנחנו אז הרמנו את הברקס, שזה היה ב-4,000, הגענו ל-9,000.

שרון אלרעי פרייס: עכשיו אנחנו מרימים את הברקס ב-8,000.

שרון אלרעי פרייס: צריך להבין שהמספרים עוד יעלו.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא נמצאים במצב שאנחנו יכולים להגיד: בוא נחריג את זה, בוא נחריג את זה, בוא נשאיר את זה פתוח, בוא נשאיר את זה פתוח.

שרון אלרעי פרייס: היינו במצב הזה כשהיינו ב-1,500 מאומתים ליום, ואז אמרנו: לא צריך סגר, צריך ריסון מהודק.

שרון אלרעי פרייס: עברנו את השלב הזה.

שרון אלרעי פרייס: צריך להבין שהמצב כרגע הוא מצב של קטסטרופה.

שרון אלרעי פרייס: אם מועצת החירום הלאומית טוענת במסמך שלה שאנחנו ממציאים דברים, שאנחנו נותנים הערכות שווא, אז בואו תסתכלו על חוות הדעת האפידמיולוגית שקיבלתם.

שרון אלרעי פרייס: התחזית שהצגנו ב-6.12 לקבינט ישראל מומשה אחד לאחד במספר המאומתים, כשלצערי הרב התחזית של הקשים אפילו החמירה ממה שאנחנו הצגנו, יש הרבה יותר חולים קשים ממה שצפינו.

עמית הלוי: מה להערכתך יקרה באי יציאה לסגר בשבועיים-שלושה הקרובים מבחינת הגרפים והתחלואה?

שרון אלרעי פרייס: זה אומר שאם אנחנו היום נמצאים במקדם הדבקה של 1.25, בעוד שבועיים-שלושה זה פשוט יהיה כפול.

שרון אלרעי פרייס: אם אנחנו היום ב-8,000 מאומתים ליום, בעוד שבועיים נהיה עם 16,000 מאומתים ביום, כשיחד עם זה עולים גם החולים הקשים.

שרון אלרעי פרייס: לגבי הגבלת פעילות – אין הגבלה לפעילות ספורטיבית.

שרון אלרעי פרייס: אפשר לצאת לפעילות ספורטיבית בלי הגבלת מרחק, רק שאתה לא יכול לנסוע באוטו ולהתחיל להסתובב.

שרון אלרעי פרייס: אי אפשר לשמור על סגר במדינת ישראל כשכל אחד נכנס לאוטו ומתחיל להסתובב.

שרון אלרעי פרייס: אם אנחנו רוצים שיהיה פה סגר הרמטי שבו אנחנו מצליחים להוריד באופן דרמטי את שיעורי התחלואה, אי אפשר שכל אחד ייכנס לאוטו וייסע לאן שהוא רוצה.

שרון אלרעי פרייס: אם הבן אדם יכול להגיע למקום הצלילה שלו ברגל, הוא מוזמן לעשות את זה.

שרון אלרעי פרייס: אני מבינה את הצורך של הפגת בדידות אצל קשישים.

שרון אלרעי פרייס: דווקא בתקופה הזאת, עם כל התחלואה המטורפת שיש, הפעילות הזאת שבה קשישים באים במגע אחד עם השני ועם אנשים שמפעילים אותם מסוכנת להם.

שרון אלרעי פרייס: זה לקחת קשישים, לשים אותם ביחד במצב שבו הם עלולים להידבק.

שרון אלרעי פרייס: ראינו הדבקות ב"מגן אבות", כולל באנשים שכבר חוסנו מנה ראשונה, כמו אש בשדה קוצים.

שרון אלרעי פרייס: אם אתם דואגים לקשישים האלה, כדאי שבשבועיים האלה שבהם התחלואה גואה במדינת ישראל לא יהיה מצב שאותם קשישים מתאגדים לאיזה שהוא מקום שבו הם עלולים להידבק, לחלות ולמות.

איתן גינזבורג: אמרת שהסגר יהיה יותר משבועיים.

שרון אלרעי פרייס: קשה לי להעריך כמה זמן זה יהיה.

שרון אלרעי פרייס: מאוד יכול להיות שזה יהיה יותר משבועיים, אבל בוא נתחיל בשבועיים.

שרון אלרעי פרייס: אני אגיד לכם מה שונה הפעם מהפעמים הקודמות.

שרון אלרעי פרייס: הפעם נכנס פה האלמנט של החיסונים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מחסנים את האוכלוסייה ביעילות מאוד גבוהה.

שרון אלרעי פרייס: את האוכלוסייה מעל גיל 60 חיסנו מעל 70%.

שרון אלרעי פרייס: אני מקווה שהדבר הזה יביא לאפקט כך שבעוד שבועיים נראה פחות תחלואה קשה ותמותה.

שרון אלרעי פרייס: אף אחד מאיתנו לא רוצה להמשיך את הסגר הזה יותר ממה שנדרש.

שרון אלרעי פרייס: גם אנחנו, ואולי זה מפתיע, לא נהנים ממנו.

משה טור פז: החיסונים לא ייפגעו מהסגר?

שרון אלרעי פרייס: לא.

שרון אלרעי פרייס: אתה יכול לצאת לחיסונים בסגר, זה חלק מפעילות רפואית.

שרון אלרעי פרייס: אין ספק שזה חייב לקרות בסגר.

עמית הלוי: מה לגבי השאלה של גור?

שרון אלרעי פרייס: שינינו את העניין של בידוד כפוי, כי הסיפור של המלוניות לכל החוזרים לא עובד.

שרון אלרעי פרייס: בין 50% ל-70% היו עם החרגות.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יכולים לעשות את זה לגבי מדינות מסוימות שיש בהן סיכון מאוד גבוה, אבל להגיד שכולם יצאו ויחזרו למלוניות – זה לא עובד.

שרון אלרעי פרייס: מעבר לזה, גם יש סיכון להדבקה בהתקהלות בשדה תעופה.

גאל אזריאל: לעניין קשישים והפגת הבדידות – נכון שכרגע מבטלים את החריג של יציאה מהבית לאותם אנשים מבוגרים, אבל עדיין נשאר החריג של אדם שיכול לצאת מביתו כדי לסייע לאדם במצוקה או לאדם שצריך סיוע.

שרון אלרעי פרייס: יצרנו מתווה עם המשרד לשוויון חברתי בנוגע לאיך לעשות מגע בטוח עם אנשים קשישים.

גאל אזריאל: לגבי העניין של חנויות למוצרי חשמל - כרגע הן יכולות למכור רק מוצרי חשמל.

גאל אזריאל: בחנויות שעיקר העיסוק שלהן הוא מכירת מזון או מוצרי היגיינה, השארנו את מבחן עיקר העיסוק.

גאל אזריאל: גם אם כלל האוכלוסייה יכולה להזמין דברים דרך האינטרנט, עדיין יש אוכלוסיות שקשה להן עם זה.

גאל אזריאל: יש דברים שצריכים אותם מיד שהם לא מזון או מוצרי היגיינה, לכן אנחנו חייבים להשאיר סוג אחד של מקומות שבו יהיה את מגוון המוצרים החיוניים, וזאת מבלי לעשות את ההבחנות המדוקדקות של מה חיוני ומה לא חיוני.

גאל אזריאל: החיוניות של המוצר היא הרבה פעמים בעיני הרוכש, בעיני הצרכן.

גאל אזריאל: קשה שהממשלה תקבע מה חיוני למי.

קרן חן-סופר: יש הגדרה של מוצרים הדרושים לתיקונים חיוניים במערכות התשתית של הבית.

קרן חן-סופר: תיקונים לאופניים, שזה דבר מאוד חיוני לוולט ולשליחים, הופיעו באתר התו הסגול, רק משום מה ירדו.

קרן חן-סופר: העניין של תחזוקת מערכות תשתית של הבית יוצר המון בלבול ותהייה מצד עסקים שפונים אלינו בשאלה: האם הכוונה היא רק לתשתיות של הבית, או מדובר גם בתיקונים חיוניים בפני עצמם.

קרן חן-סופר: אשמח להבהרה בעניין הזה.

מיכל גולדברג: הבהרנו שהכוונה היא רק לתיקונים חיוניים במערכות התשתית של הבית.

מיכל גולדברג: בסגר השני פירשו את זה כאילו כל חנות רהיטים יכולה להיות פתוחה.

מיכל גולדברג: חד משמעית לא.

מיכל גולדברג: הכוונה היא אך ורק לאותן חנויות שעוסקות בתיקונים חיוניים בתשתיות של הבתים.

מיכל גולדברג: התיקון לגבי מוסדות חינוך מדבר על סגירת כל המוסדות ללומדים ולעובדים בהם, למעט החינוך המיוחד.

מיכל גולדברג: כמובן שזה לא פוגע בלימוד המקוון.

מיכל גולדברג: ההוראה המקוונת ממשיכה כרגיל.

רם שפע: זה פוגע מאוד, כי כל אלה שהיו אמורים לעשות את זה מתוך המוסד, לא יכולים.

מיכל גולדברג: יש חריג לעובדים שנדרשים להגיע למוסד החינוך לצורך הפעלה של אותן מערכות.

מיכל גולדברג: החרגנו פה את כל אותן פנימיות של ילדים בסיכון וכל אותן פנימיות לילדים שהפנימייה היא עבורם חלופת בית.

מיכל גולדברג: לגבי הפנימיות הרגילות, אנחנו לא מדברים על פנימייה ממגזר אחד או ממגזר אחר.

מיכל גולדברג: אכן יש תחלואה בפנימיות.

מיכל גולדברג: אם אנחנו סוגרים את הפנימיות, המשמעות היא שכל תלמידי הפנימיות מתפזרים לבתיהם ומפיצים את התחלואה, לכן אמרנו שמי שנשאר בפנימייה לא יוצא ממנה.

מיכל גולדברג: אם הוא יוצא הוא לא יכול לחזור.

תהלה פרידמן: אנחנו מדברים על קבוצת מוסדות שהיו בהם 900 חולים, ואתן יודעות את זה כמוני.

תהלה פרידמן: מתווה הישיבות קרס.

תהלה פרידמן: עכשיו אתם אומרים: אותו אנחנו ממשיכים.

תהלה פרידמן: יש מורים שנכנסים ויוצאים.

תהלה פרידמן: אל תעשו הצגה, תגידו שיש איפה ואיפה באכיפה.

שרון אלרעי פרייס: מה ההצעה?

שרון אלרעי פרייס: לקחת את אותם חולים ולפזר אותם בכל הארץ?

משה טור פז: ההצעה היא לעשות הבחנה בין פנימיות לנוער בסיכון לבין פנימיות רגילות.

משה טור פז: אין סיבה שבית הספר למדעים ואמנויות בירושלים או ישיבה קטנה בתל אביב יהיו בזמן הזה מוחרגים.

משה טור פז: כשמדברים על נוער בסיכון, זה הגיוני, אבל כשמדברים על פנימייה, אז יש בישראל עשרות אלפי ילדים בפנימיות.

משה טור פז: אי אפשר למנוע מהמורים להיכנס ולצאת, כי המורים לא ייכנסו לסגר של 30 יום יחד עם הישיבות.

משה טור פז: רק ההחרגה הזאת שווה אלפי חולים.

משה טור פז: יש כ-25,000 ילדים ונוער בפנימיות לנוער בסיכון וכ-100,000 ילדים ונוער בפנימיות רגילות.

מיכל גולדברג: אין יותר מוסדות פתוחים וסגורים.

משה טור פז: יש בישראל 60 כפרי נוער.

משה טור פז: צריך לזכור שרוב הצוות גר בכפר, לכן זה משק סגור.

משה טור פז: זה לא נכון לגבי ישיבות ובתי ספר אליטיסטיים שלומדים בפנימייה.

משה טור פז: חבל שלא עושים את ההבחנה בין ילדים ונוער בסיכון לבין כל השאר.

משה טור פז: בסעיף 29 כתבתם שתלמיד שיצא משטח הפנימייה לא יוכל לחזור.

משה טור פז: מה זה "לא יוכל לחזור"?

משה טור פז: עד מתי?

מיכל גולדברג: כל עוד קיימות בתוקפן המגבלות של הסגר.

גור בליי: למה יש פה את הדרישה של ה-30 ימים?

מיכל גולדברג: אם התקופה של ה-30 ימים נופלת בתוך הסגר, הם יצטרכו לשהות שם יותר מ-30 ימים.

גור בליי: מדוע לא להסתפק ב-14 ימים של הסגר עצמו?

מיכל גולדברג: כי אני לא יודעת ממתי הם שוהים שם.

מיכל גולדברג: יכול להיות שהם שוהים שם כבר 29 ימים.

מיכל גולדברג: אם הם ירצו להמשיך להישאר שם, הם יוכלו להישאר שם.

תהלה פרידמן: 30 יום ממתי?

מיכל גולדברג: כל עוד יש סגר הם לא יוכלו לצאת ולחזור.

עמית הלוי: לי אין חלופה, אבל יש לי הצעה, למרות שעכשיו מקדמים גם ככה חיסון למערכת החינוך.

עמית הלוי: אלה שמשאירים בתקנות, שזה גם החינוך המיוחד וגם המסגרות הפנימייתיות, צריכים להיות בעדיפות.

עמית הלוי: כדאי לתעדף אותם עכשיו.

תהלה פרידמן: אני הייתי מפזרת כל מי שהוא לא נוער בסיכון, ולו רק בגלל אמון הציבור.

תהלה פרידמן: זה דבר חמור הדבר הזה.

תהלה פרידמן: זה דבר פוליטי פר אקסלנס.

עמית הלוי: היא אומרת לך שזו קפסולה.

תהלה פרידמן: אין קפסולה.

עמית הלוי: את מדברת על אכיפה.

תהלה פרידמן: לא.

עמית הלוי: אם אנשים עזבו את המקום לא כמו שמוצע כאן, זה כבר משהו אחר.

תהלה פרידמן: הפגיעה באמון הציבור נובעת מקביעת כלל שאי אפשר לאכוף אותו כי הוא נקבע אך ורק מסיבות פוליטיות.

תהלה פרידמן: אנחנו יודעים מאיפה זה מגיע.

תהלה פרידמן: יש קבוצת אוכלוסייה מסוימת שיש לה כללים אחרים מכל קבוצות האוכלוסייה אחרות.

עמית הלוי: מה את אומרת לגבי ההפגנות?

עמית הלוי: לבטל גם את ההפגנות?

עמית הלוי: את בעד אמון הציבור.

עמית הלוי: בוא נחזק את אמון הציבור ונפסיק את ההבחנה הלא דמוקרטית הזאת בין הפגנות לבין - -

שרון אלרעי פרייס: ההצעות של משרד הבריאות הן לא הצעות פוליטיות.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו אומרים מה שאנחנו חושבים שמבחינה בריאותית הוא יותר נכון.

שרון אלרעי פרייס: כל מדינת ישראל נמצאת בסגר.

שרון אלרעי פרייס: אני יכולה להגיד לילדים האלה שנמצאים בפנימיות, שהן יכולות להיות ישיבות או פנימיות אחרות סגורות, שהם נשארים בפנימיות, ואני יכולה להגיד להם שהם מתפזרים לבתים ובבתים הם בסגר.

שרון אלרעי פרייס: כרגע הילדים האלה, לא משנה מאיזה מגזר הם, כבר נחשפו אחד לשני, כבר מדביקים אחד את השני.

תהלה פרידמן: זה נכון לגבי כל הילדים.

תהלה פרידמן: גם ילדי כיתה ד' נחשפו אחד לשני ואת מפזרת אותם הביתה.

תהלה פרידמן: יש קבוצה אחת שיש לה כללים אחרים, שזה לא פייר.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מסכימה.

שרון אלרעי פרייס: לא מפה זה נובע.

שרון אלרעי פרייס: אם אני לוקחת קבוצה, שאת בעצמך אומרת שיש בתוכה תחלואה, ומפזרת אותה בתוך מדינת ישראל, הם יהיו בתוך בתים שתהיה בהם הדבקה פי 1,000 יותר.

שרון אלרעי פרייס: המטרה שלי היא לשמור על בריאות הציבור.

שרון אלרעי פרייס: אין לי הסתכלות פוליטית, אין לי הסתכלות מגזרית.

שרון אלרעי פרייס: יש פה קבוצה עם תחלואה גבוהה.

שרון אלרעי פרייס: כרגע הם סגורים אחד עם השני.

שרון אלרעי פרייס: את החשיפה שלהם הם כבר עשו.

שרון אלרעי פרייס: אם אני לוקחת ומחזירה אותם הביתה, אני פשוט חושפת את המשפחות שלהם לתחלואה הרבה יותר גדולה.

עמית הלוי: בוודאי בשבועיים האלה.

שרון אלרעי פרייס: בייחוד כשיש סגר וכולם נמצאים בבית.

משה טור פז: ההחלטה להחריג את החינוך המיוחד נראית ראויה, זאת לאור הקושי להחזיק את הילדים ואת הוריהם בבית במצב של סגר, אבל יחד עם זאת, לא יכול להיות מצב שהצוות בחינוך המיוחד, שזה כמה עשרות אלפי עובדים, עדיין לא מחוסנים.

משה טור פז: למרות שנאמר שהם יחוסנו, זה עדיין לא קרה.

משה טור פז: מדובר על פחות מיום חיסונים מרוכז אחד.

משה טור פז: אני רוצה להקריא משהו שכתבה לי מורה בבית ספר לחינוך מיוחד: "בשבועות האחרונים אנחנו חווים בחינוך המיוחד תחלואה קשה ובידודים רבים, חוסרים רבים של צוות עקב התחלואה והבידודים.

משה טור פז: כתוצאה מהחוסרים סייעות ומורות נכנסות להחליף צוות במספר רב של כיתות וככה נוצרת הדבקה חדשה ונרחבת.

משה טור פז: תלמידים וצוות נכנסים לבידוד, חוזרים ממנו, ויומיים אחר כך נכנסים שוב לבידוד.

משה טור פז: בנוסף, צוות שלא מכיר את התלמידים המורכבים נכנס לכיתות ולא יודע איך לטפל בהם – מה שמסכן אותם.

משה טור פז: התלמידים גם נוסעים בהסעות ונדבקים שם.

משה טור פז: בנוסף, בצוהריים מגיע צוות אחר של הצהרון וכך החשיפה והתחלואה גדלה.

משה טור פז: הכי מתסכל זה שדורשים מאיתנו להמשיך לעבוד אבל לא מוכנים לחסן אותנו".

משה טור פז: על ידי המילים האלו אנחנו רואים איך הכשל שהביא אותנו כמדינה לסגר 3ב או 4 הוא כל כך חמור.

משה טור פז: אתם אמנם מסכימים להחריג את החינוך המיוחד, אבל מבצע קטנטן של כמה עשרות אלפי עובדים עוד לא קרה.

משה טור פז: נאמרו פה אמירות בעבר, למיטב ידיעתי, על זה שיחסנו את החינוך המיוחד, אבל בסוף אנחנו לא רואים מורי חינוך מיוחד שמתחסנים.

משה טור פז: איך הגענו לסגר היום בלילה כשרוב מורי החינוך המיוחד עדיין לא מחוסנים?

עמית הלוי: הערה חשובה.

עמית הלוי: אם אנחנו נכנסים לסגר שבו אנחנו מחריגים את החינוך המיוחד, אנחנו חייבים להקדים את החיסון של העובדים שנמצאים שם.

שלומי יחיאב: אני רוצה להתייחס לרצון למחוק את תקנה 2(א)(5), את התקנה שמדברת על מתן גישה לתשתית או ציוד חיוני במוסד להשכלה או הכשרה מקצועית לבגירים ותלמידים הזקוקים לכך לצורך השתתפות בלימוד מקוון.

שלומי יחיאב: המשמעות של מחיקת התקנה הזאת אומרת שיהיו סטודנטים במדינת ישראל שהסגר הקרוב הולך להיכנס לתקופת המבחנים שלהם והם הולכים לאבד את הסמסטר הזה.

שלומי יחיאב: יש לנו סטודנטיות וסטודנטים שאין להם אמצעים טכנולוגיים בבית.

שלומי יחיאב: אנחנו מבקשים מחברי הכנסת ומהצוות המקצועי לא למחוק את התקנה הזאת.

עופר כסיף: אני רוצה לחזק את מה ששלומי אמר ולכוון את תשומת הלב לאוכלוסיות קונקרטיות.

עופר כסיף: עלה בוועדת החינוך המון המון פעמים הנושא של סטודנטים שאין להם אמצעי קצה ו/או תשתיות.

עופר כסיף: מדובר בעיקר על סטודנטים חרדים.

עופר כסיף: אני לימדתי תקופה במכינה החרדית של האוניברסיטה העברית, לכן אני יודע שיש סטודנטים שאין להם אפשרות להתחבר למחשבים.

עופר כסיף: כנ"ל לגבי סטודנטים ערבים ואוכלוסיות מוחלשות אחרות.

עופר כסיף: אני פונה לוועדה ומבקש לא למחוק את הסעיף הזה, בעיקר כשמדובר בתקופת המבחנים.

עמית הלוי: לאן הם הולכים?

עמית הלוי: הם הולכים לחבר כדי לקחת מחשב?

רם שפע: אם הם מגיעים לקמפוס יש להם פתרון.

עופר כסיף: הסעיף הזה, עד כמה שאני זוכר, מאפשר לעד 10% מהסטודנטים להשתמש באמצעים בתוך הקמפוס.

גאל אזריאל: האם אפשר לשמוע מתי מתחילה תקופת המבחנים?

שלומי יחיאב: ממש עוד שבוע.

מיכל גולדברג: תקופת המבחנים לא תתחיל בעוד שבוע, כי אחת ההחמרות שעשינו זה שלא יהיו בחינות בתקופת הסגר.

שלומי יחיאב: זו אימרה לא נכונה.

שלומי יחיאב: תקופת המבחנים קיימת בתצורה מקוונת מרחוק.

שלומי יחיאב: הסטודנטים עושים את המבחנים מרחוק על ידי כל מיני מערכות זום.

שלומי יחיאב: המשמעות היא שאותם סטודנטים שלא תהיה להם גישה לאותן תשתיות יאבדו את התואר שלהם.

מיכל גולדברג: מבחנים שנערכים פיזית לא יתאפשרו, אבל מבחנים בזום – כמובן שכן.

רויטל לן כהן: מאחר והחריגו את המסגרות של החינוך המיוחד הנפרדות בלמידה עד שעה 14:00, לקחו לעצמם כמה אנשים במערכת החינוך דרור להחליט שגם המשלבות שמלוות את הילדים המשולבים שלומדים בתוך מערכת החינוך הרגילה יעבדו רק עד השעה 14:00, למרות ששיעורי הזום מתקיימים לעיתים גם יותר מאוחר מהשעה 14:00.

רויטל לן כהן: כנ"ל לגבי תלמידים משולבים שזכאים להסעות.

רויטל לן כהן: נאמר להורים שלהם שהם יוכלו להשתמש בהסעות אך ורק עד השעה 14:00, גם אם בפועל הם לומדים במרכזים עירוניים או מגיעים לעשות את השיעור בתוך בתי הספר ומסיימים לאחר השעה 14:00.

רויטל לן כהן: צריך לראות איך אפשר לנסח את זה באופן שלא יאפשר את החירות היצירתית הזאת.

רויטל לן כהן: דבר נוסף הן כיתות המב"ר.

רויטל לן כהן: כיתות המב"ר גם אמורות להיות פתוחות.

רויטל לן כהן: למרות שהן עומדות בקריטריונים של סעיף 10(ג), בחלק מבתי הספר כבר הודיעו לילדים ולהורים שכיתות המב"ר לא ילמדו, בטענה שחלק מכיתות המב"ר שייכות לאגף שח"ר, חלק לא שייכות לאגף שח"ר.

רויטל לן כהן: אין לזה שום הצדקה.

רויטל לן כהן: כיתות מב"ר הן כיתות מב"ר.

רויטל לן כהן: לא צריך לעניין את ההורים והתלמידים מה נמצא מאחורה, זו צריכה להיות קופסה שחורה מבחינתם.

רויטל לן כהן: זה שירות שהוגדר לתלמידים בסכנת נשירה שצריכים תמיכות מיוחדות.

רויטל לן כהן: צריך לוודא שכל כיתות המב"ר נמצאות בתוך החריג, לא רק חלקן.

רויטל לן כהן: בתי הספר אמורים להיות פתוחים עבור תלמידים משולבים שמגיעים לקבל את השירות בתוך בית הספר.

רויטל לן כהן: היו חלק שאמרו רק יומיים בשבוע, היו כאלה שאמרו רק שלושה ימים בשבוע.

רויטל לן כהן: כדאי לוודא שהדבר כתוב בצורה מדויקת.

צופית גולן: מכיוון שאנחנו מדברים על למידה בצורה אחראית ובטוחה לילדים ברור לכולנו שהסגר עכשיו הוא בלתי נמנע, אבל אנחנו דורשים שהסגר הזה ייאכף בכל הרשויות, בכל המגזרים, בכל בתי הספר.

צופית גולן: לא יכול להיות שיהיו כאלה שילמדו וכאלה שלא.

צופית גולן: אם יש תחלואה במוסד מסוים, אין בעיה, תיקחו אותם למלונית ותסגרו אותם שם כך שהצוות לא ייכנס ולא ייצא.

צופית גולן: צריכה להיבנות פה אסטרטגיית יציאה מהסגר, שלא בעוד שבועיים או בעוד שלושה שבועות נתחיל לדון איך, כמה ולמה.

צופית גולן: צריך שיהיה ברור לכולם שהילדים הם הראשונים לצאת, הם הראשונים לחזור למוסדות הלימוד.

צופית גולן: הגיע הזמן שהחינוך יהיה מעל לכל במדינה.

צופית גולן: דבר נוסף שחשוב לנו זה החיסונים לצוותי ההוראה.

צופית גולן: הם חוזרים לעבוד בעוד שבוע או בעוד שלושה, הם צריכים להיות מחוסנים עד אז.

צופית גולן: חשוב לנו שהחינוך המיוחד יקבל מענה לכל אורך הסגר.

צופית גולן: זה כולל גם את הילדים שיש להם סל מוסדי, לא סל אישי, שמשום מה כבר 10 חודשים מוצאים את עצמם כמו ילד חורג של המערכת.

צופית גולן: חשוב מאוד שבסגר הזה יתנו דגש על כל העניין הרגשי והנפשי של הילדים.

צופית גולן: כל מדריכי המוגנות, כל מדריכי הנוער חייבים להמשיך לעבוד, חייבים להחריג אותם ברשויות ולוודא שהם עובדים.

צופית גולן: אנחנו יודעים שהנוער מסתובב בפארקים, אנחנו יודעים שהאלכוהול והסמים כבר התחילו והם גואים וגואים וגואים.

צופית גולן: המדריכים שמסתובבים, שהם הכתובת של הילדים שלנו, צריכים להיות שם, צריכים להיות מוחרגים.

צופית גולן: דבר נוסף שאנחנו רוצים זה הארכה מחודשת של כל הבגרויות.

צופית גולן: תחזירו את זה בתור ימים בקיץ, הזום לא יעיל ולא עובד.

גור בליי: קיבלנו פנייה מהמועצה לשלום הילד לגבי הנושא של הפנימיות, לגבי ה-30 ימים - למה אי אפשר להגביל את התקופה ל-14 ימים או לפחות לתקופת התקנות.

גור בליי: הטענה הייתה שלא הגיוני לקבוע מראש חובה לשהות בפנימייה במשך 30 ימים, יש ילדים שצריכים לקבל שירותים מהקהילה.

עמית הלוי: הם יכולים לצאת אבל לא לחזור.

מיכל גולדברג: הבהרנו שההוראה הזאת לא חלה על אותן פנימיות של ילדים בסיכון ופנימיות של ילדים ללא עורף משפחתי.

מיכל גולדברג: ההוראה הזאת חלה על הפנימיות הרגילות שמשמשות כמוסד לימודי.

מיכל גולדברג: לאותם ילדים בפנימיות הרגילות אנחנו נותנים שתי אפשרויות: או להישאר בפנימייה לפחות עד תום תקופת הסגר, או לחזור הביתה.

קארין אלהרר: למה 30 יום?

מיכל גולדברג: ה-30 יום נשאר מהמתווה של הפנימיות הסגורות.

קארין אלהרר: אז תעשו את זה 14 יום.

גור בליי: מה ההסבר לקביעה הזאת?

מיכל גולדברג: אנחנו לא רוצים שבתקופת הסגר הם יצאו ויחזרו.

מיכל גולדברג: התקופה של ה-30 יום הייתה גם בסגר הקודם.

מיכל גולדברג: זה נקבע כאחד התנאים לפעילויות של הפנימיות.

מיכל גולדברג: מכיוון שמדובר בפנימיות ששוהים בהן לא מעט ילדים תקופה ממושכת, מן הסתם הם לא כל הזמן נמצאים עם מסכות.

מיכל גולדברג: צריך לזכור שהם ישנים יחד, הם אוכלים יחד, הם מצחצחים שיניים יחד, יש להם שירותים משותפים.

קארין אלהרר: למה מראש להגיד 30 יום אם כל הסגר הזה קבוע לשבועיים?

עמית הלוי: הפער הוא פער של שבוע.

קארין אלהרר: מדובר בילדים שגם ככה המזל שלהם הוא לא מי יודע מה.

קארין אלהרר: בואו ננסה להקל עליהם.

מיכל גולדברג: אנחנו לא מדברים על הפנימיות של ילדים בסיכון.

מיכל גולדברג: ההוראה של ה-30 יום היא חלק מהוראת השעה של הסגר.

מיכל גולדברג: כשהוראת השעה של הסגר תסתיים, הם יחזרו לכללים הרגילים של הפנימיות.

עמית הלוי: תציינו לעצמכם לתקן את זה, אם זה יתאפשר.

עופר כסיף: מה קורה עם המורים שאמורים ללמד בחינוך המיוחד?

מיכל גולדברג: הם מוחרגים.

עופר כסיף: האם נותנים פתרון לילדים שלהם בבית?

מיכל גולדברג: החינוך המיוחד מוחרג, הוא אמור לפעול.

מיכל גולדברג: יש אפשרות לקיים מסגרות של חינוך בלתי פורמאלי לילדי עובדים חיוניים.

מיכל גולדברג: זו אפשרות שהייתה קיימת עוד בתחילת הקורונה, כשעבדנו לפי צו בריאות העם (הגבלת פעילות של מוסדות חינוך).

מיכל גולדברג: מדובר במסגרות עם תנאים מאוד מצמצמים.

מיכל גולדברג: לא מדובר בכל העובדים החיוניים שמוחרגים לפי תקנות מקומות עבודה, אלא במקרה בו שני בני הזוג עובדים במפעל קיומי או כשמדובר בהורה יחידני.

רם שפע: איפה הם צריכים לשים את הילדים שלהם?

רם שפע: לאימא שמלמדת בחינוך המיוחד ולבן זוג שלה שעובד בכוחות הביטחון, או להיפך, אין שום פתרון.

רם שפע: זה המוני אנשים שאנחנו צריכים למצוא להם פתרון.

מיכל גולדברג: השאלות האלו לא חדשות.

מיכל גולדברג: כמו שאמרת, מדובר בהרבה מאוד אנשים.

מיכל גולדברג: אנחנו לא רוצים ליצור פה מערכת חינוך אלטרנטיבית.

מיכל גולדברג: אם ניצור פתרון לכל ילדי העובדים החיוניים, חצי מהילדים במדינת ישראל ילכו למערכות חינוך אלטרנטיביות.

רם שפע: מה הם יעשו?

איתן גינזבורג: מה הפתרון לאותם ילדים של עובדים חיוניים?

רם שפע: אם אין פתרון, לא צריך לאשר את הדבר הזה.

רם שפע: צריך לעשות כל מה שאפשר שהדבר הזה יקבל מענה.

רם שפע: המוני משפחות תקועות.

מיכל גולדברג: התקנות בעניין הזה לא שונו מאז הסגר הראשון.

רם שפע: אני מקבל מאות פניות.

רם שפע: מה עושה אימא שמלמדת בחינוך המיוחד ויש לה ארבעה ילדים בבית?

רם שפע: איזה פתרון יש לה?

איתן גינזבורג: אני רוצה לדעת מה הפתרונות ומי אחראי.

איתן גינזבורג: אני מבין שיש למערכת הבריאות פתרונות, אם זה במסגרת בתי החולים, אבל לא לכולם יש פתרונות.

עמית הלוי: האם נכון לומר שבהחלטה הזאת אנחנו אומרים לזוג הורים שהם עובדים חיוניים שהמוסד החיוני שבו הם עובדים צריך למצוא פתרון?

מיכל גולדברג: התקנות לא קובעות מי הגורם שאחראי לזה.

מיכל גולדברג: התקנות קובעות שילדים עד גיל שלוש יוכלו להמשיך ללכת לפעוטונים, במידה ושני ההורים שלהם הם עובדים חיוניים.

רם שפע: תפקידנו לקבוע מי אחראי.

איתן גינזבורג: הייתי שמח אם השלטון המקומי היה אומר לי שהרשויות המקומיות פותחות גנים ייעודיים, פעוטונים ייעודיים לאותם עובדים חיוניים.

אינה זלצמן: אנחנו פותחים, כמו בסגר הקודם, מרכזי יום לילדי עובדים חיוניים שנדרשים לעבוד, אם זה לילדי מורים לחינוך מיוחד ולילדי מורים לנוער בסיכון.

רם שפע: אתם אחראים על זה כמשרד?

אינה זלצמן: אנחנו בשיתוף עם השלטון המקומי.

עמית הלוי: האם השלטון המקומי ערוך לפתיחת המסגרות לילדים של עובדים חיוניים?

מיכל מנקס: יש שיתוף פעולה מדהים בין כלל הנוגעים בדבר – משרד החינוך ומרכז השלטון המקומי.

מיכל מנקס: אנחנו היום הפצנו נוהל לפתיחה של מרכזי יום לילדים של עובדי החינוך המיוחד ולילדים של עובדי נוער בסיכון.

מיכל מנקס: אנחנו נערכים לקלוט אותם.

מיכל מנקס: הייתה הצלחה גדולה גם בסגר הקודם.

מיכל מנקס: אנחנו צופים לכמה אלפי ילדים שיקבלו מענה.

איתן גינזבורג: מה עושים עם אותם ילדים שלא נמצאים במסגרות החובה?

מיכל מנקס: עם כל הכבוד, עד גיל שלוש אין לנו שום מתקן ראוי שעומד בתקנות כאלו ואחרות, לכן אנחנו לא יכולים לקחת אחריות.

מיכל מנקס: אנחנו כן יכולים לקחת אחריות, ואנחנו אכן עושים את זה, על ילדים מגיל שלוש עד גיל 12.

איתן גינזבורג: האם אתם יודעת מה עושים עם ילדים עד גיל שלוש?

מיכל גולדברג: עד גיל שלוש זה אותן מסגרות פרטיות.

איתן גינזבורג: מה קורה עם ילדים בני שלוש שלא רשומים ברשות המקומית?

איתן גינזבורג: האם קולטים אותם על אף שהם לא רשומים אצלכם?

מיכל מנקס: תעודת הכניסה למרכז היום הזה היא היות הילד בן של עובד חיוני שמפעיל מסגרת לחינוך מיוחד או מסגרת לילדים ונוער בסיכון.

מיכל מנקס: אם ההורה לא גר בשטח השיפוט שבו הוא עובד ובכל זאת בוחר שהילד יהיה בשמרטפייה במקום שבו הוא עובד, אנחנו מקבלים גם את זה.

מיכל מנקס: אנחנו רוצים להקל.

איתן גינזבורג: אני מדבר על כל עובד חיוני, אם זה רופא, אם זה עובד במפעל ביטחוני, לא רק עובדי מסגרות החינוך.

מיכל מנקס: יש שתי מסגרות שהרשויות המקומיות תפעלנה.

מיכל מנקס: האחת היא מתוקף היות הרשות המקומית מקיימת במשותף עם משרד החינוך את מוסדות החינוך של החינוך המיוחד.

מיכל מנקס: בשל הקורונה והסכנה של פתיחת שמרטפיות בתוך בתי חולים וקופות חולים, נעתרנו לבקשת משרד הבריאות ואנחנו פותחים את המקום לשמרטפיות שהמשרד בעצמו הפעיל.

מיכל מנקס: נעתרנו לדבר הזה, כדי לאפשר לצוותי הרפואה לעשות את עבודת הקודש שלהם.

איתן גינזבורג: מה לגבי עובדים חיוניים שלא במערכת הבריאות או במערכת החינוך?

מיכל מנקס: מפעל חיוני יכול לספק שמרטפייה לעובדיו החיוניים.

מיכל מנקס: הרשויות המקומיות הן לא מפעל חיוני של מדינת ישראל.

מיכל מנקס: מפעל חיוני מורשה לפתוח לילדי עובדיו שמרטפייה.

איתן גינזבורג: זה אומר שיש פה אוכלוסייה גדולה שלא מקבלת מענה.

איתן גינזבורג: יש ילדים לעובדים חיוניים בישראל שאם מקום העבודה לא מספק שמרטפייה או איזו שהיא מסגרת, אין להם מענה.

איתן גינזבורג: צריך לראות מה עושים עם זה.

אפרת פרוקציה: יש אפשרות לקחת שמרטף הביתה, או לשים את כל הילדים של משפחה גרעינית אצל שמרטף או שמרטפית במשפחה אחרת.

עמית הלוי: צריך לראות איך מוצאים פתרונות נוספים חוץ מהפתרון השמרטפי הזה.

איתן גינזבורג: אנחנו בסגר שלישי בלי מענה לדבר הזה.

עמית הלוי: מה התשובה לגבי הסטודנטים?

מיכל גולדברג: היה חריג של מתן גישה לתשתיות באוניברסיטה לסטודנטים שאין להם.

מיכל גולדברג: החריג הזה בוטל.

איתן גינזבורג: מה זה "עובד חיוני המועסק במפעל למתן שירותים קיומיים"?

אפרת פרוקציה: מדובר ברשימה שנמצאת במשרד העבודה והרווחה.

אפרת פרוקציה: אלה עובדים שהמדינה יכולה לחייב אותם להגיע לעבודה.

אפרת פרוקציה: זאת רשימה הרבה יותר מצומצמת.

גאל אזריאל: חוק הסמכויות לא עוסק בריתוק עובדים.

גאל אזריאל: אנחנו מדברים על הגבלה להגיע לעבודה, לא על חובה להגיע לעבודה.

עמית הלוי: אני חושב שצריך להגדיר את מועדי ב' כמועדי א' לסטודנטים, ולתת מועד ג'.

עמית הלוי: אני לא רואה ראש אוניברסיטה שלא מאפשר מועד ג' אחרי שלא אפשרו נגישות במשך שבועיים בגלל סגר.

עמית הלוי: אתה יודע למי מאשרים מועד ג'?

עמית הלוי: למקרים הרבה יותר אזוטריים.

עמית הלוי: אם במקרה הזה לא יאשרו מועד ג', זה יעלה הרהורים לגבי ההשכלה הגבוהה.

מיכל גולדברג: אנחנו נבחן את הדברים מול המועצה להשכלה גבוהה, נראה מה הפתרונות שהם מציעים.

גור בליי: אתם עומדים על המחיקה של 2(א)(6)?

מיכל גולדברג: כרגע לא.

מיכל גולדברג: אולי האוניברסיטאות יכולות לספק איזה שהוא פתרון לאותם סטודנטים בדמות מחשב נייד.

עמית הלוי: מה עמדתך לגבי כיתות מב"ר או כיתות משלבות?

מיכל גולדברג: מב"ר זה חינוך מיוחד.

עמית הלוי: אני מבקש שאנשי משרד החינוך יבהירו לבתי הספר את עמדת משרד הבריאות לגבי בתי ספר משלבים וכיתות מב"ר.

עמית הלוי: אנחנו ממשיכים לתקנות מקומות עבודה – הוראת שעה, ולתקנות התחבורה.

גור בליי: פרק ד': תקנות מקומות עבודה – הוראת שעה

גור בליי: בתקנה 1 לתקנות מקומות עבודה –

דתית" יבוא: "הממונה" – כל אחד מאלה, לפי העניין:

דתית" יבוא: לעניין רשות מקומית – המנהל הכללי של משרד הפנים;

דתית" יבוא: לעניין מוסד להשכלה גבוהה – יושב-ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב";

"מעסיק" יבוא: "מפעל תומך ביטחון" – מקום עבודה שאינו תעשייה ביטחונית, המספק שירותים

"מעסיק" יבוא: משרד הביטחון ויחידות הסמך של משרד הביטחון;

"מעסיק" יבוא: המטה לביטחון לאומי;

"מעסיק" יבוא: המוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים;

"מעסיק" יבוא: משטרת ישראל;

"מעסיק" יבוא: הרשות הארצית לכבאות ולהצלה;

ממשלתי" יבוא: "עבודות בינוי" – לרבות פיתוח, פינוי ותחזוקה של שטחים ציבוריים ושל תשתיות הנוגעות למבנה ולשטחים ציבוריים; "עבודות תשתית" – פעילות פיתוח, תחזוקה ובינוי של תשתיות התחבורה, אנרגיה, תקשורת, מים וביוב";

ביתי" יבוא: "רשות מקומית" – לרבות חברה עירונית וועדה מרחבית לתכנון ובנייה";

"תאגיד" יבוא: "תעשייה ביטחונית" –כל אחד מאלה:

"תאגיד" יבוא: התעשייה האווירית לישראל בע"מ;

"תאגיד" יבוא: התקני מצב מוצק (המ"מ) בע"מ;

"תאגיד" יבוא: תומר חברה ממשלתית בע"מ;

"תאגיד" יבוא: המנויה בפסקאות (1) עד (6) וחברה קשורה כהגדרתה באותו חוק

עבודה יבוא: "שהיית עובדים 3.

עבודה יבוא: (א) מעסיק לא יאפשר הגעה של עובד למקום עבודה, אלא אם במקום עבודה כן התקיים אחד מאלה, לפי השיעור הקבוע לצידו, אם קבוע, ובהתקיים התנאים שקבועים בתקנת משנה (ב):

עבודה יבוא: ובלבד שהעובדים הכרחיים לשם אספקת המוצר או השירות;

עבודה יבוא: עבודה בשעת-חירום, התשכ"ז-1967;

עבודה יבוא: לפי סעיף 12 לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951, שניתן כדי שלא לפגוע בתהליך העבודה – מספר העובדים שהותרו בהיתר או 30 אחוזים ממצבת העובדים, לפי הגבוה מביניהם;

עבודה יבוא: תשתית, שאינן כוללות התקהלות במבנה סגור – 100 אחוזים ממצבת העובדים; לעניין זה, "מבנה סגור" – מבנה שהותקנו בו 70 אחוזים ממספר החלונות והדלתות;

עבודה יבוא: להשכלה גבוהה שתחומי פעולתם אינם מפורטים בתוספת השנייה, במתכונת חירום כפי שיורה הממונה, בהיקף כוח האדם המזערי הדרוש, ובלבד שלא תיפגע אספקת שירותים חיוניים;

עבודה יבוא: כל עובד של מקום עבודה שהותרה פעילותו לפי תקנות

עבודה יבוא: נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של

עבודה יבוא: חברה שעומדת בתנאים בפסקאות (1) ו-(2) להגדרת "מפעל טכנולוגי מועדף" בסעיף 51כד לחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959, לשם תחזוקה ותפעול של מערכות החברה;

עבודה יבוא: המקום או לשם תיקון ליקוי הנדרשים בדחיפות לשם שמירה על שלמות מקום העבודה, שמירה על המקום, ביצוע משלוחים, תשלומי שכר או כל עובד אחר שהגעתו הכרחית להמשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה, וכן הגעה למקום העבודה לשם לקיחת ציוד או ביצוע עבודות לצורך מתן שירות חיוני אצל לקוח, לרבות קיום היכולת של עובדים אחרים לעבוד מהבית;

עבודה יבוא: או טיפול בילדים בביתם או לטיפול בילדים במשפחה גרעינית אחת בביתו; (ב) מעסיק שלו מעל עשרה עובדים רשאי לאפשר שהייה של עובדים במקום העבודה כאמור בתקנת משנה (א), בהתקיים כל אלה:

עבודה יבוא: על שמירת הכללים המנויים בתקנות 4 ו-5;

עבודה יבוא: שבתקנות 4 ו-5 באמצעות הצבת שלט לעניין זה במקום העבודה, במקום בולט לעין;

עבודה יבוא: קורונה חתמו על הצהרה בנוסח הקבוע בתוספת הראשונה.

עבודה יבוא: "

עבודה יבוא: "(ג)

עבודה יבוא: מעסיק רשאי לאפשר קיום פגישות מקצועיות בהשתתפות של לא יותר מ-10 אנשים, ובכלל זה מי שאינם עובדיו;".

עבודה יבוא: בפסקה (1), במקום "3(1)" יבוא "3(ב)(1)";

עבודה יבוא: בפסקה (3), במקום "3(3)" נאמר "3(ב)(3)";

בסופה יבוא: "(4) מעסיק שאפשר כניסה של עובדים למקום העבודה או שהייה של עובדים במקום העבודה בניגוד לתקנה 3.

בסופה יבוא: " פרק ה': תקנות התחבורה – הוראת שעה

בסופה יבוא: בתקנה 7(א) לתקנות התחבורה –

בסופה יבוא: בפסקת משנה (א), במקום "49" יבוא "32";

בסופה יבוא: בפסקת משנה (ג), במקום "75" יבוא "50";

בסופה יבוא: בפסקת משנה (ה), במקום "75" יבוא "50";

בסופה יבוא: בפסקת משנה (ז), במקום "45" יבוא "30";

בסופה יבוא: בפסקה (1א), במקום "על 75%" יבוא "על 50";

אפרת פרוקציה: החלק של מקומות עבודה מבוסס על הסגר שעשינו ביום כיפור.

אפרת פרוקציה: ברירת המחדל היא אפס עובדים שמגיעים למקומות העבודה, למעט החריגים שנקבעו בתקנות, ואני אסקור בקצרה את רשימת החריגים.

אפרת פרוקציה: יש את התוספת - היא מפורסמת אצלנו באתר - של העובדים החיוניים; יש את רשימת הקיומיים, שזאת הרשימה שנמצאת במשרד העבודה, ויש את המפעלים בעלי היתר עבודה בשבת שחייבים לעבוד 24/7.

אפרת פרוקציה: נתנו להם: או לפי ההיתר שניתן להם, או 30%, לפי הגבוה מביניהם.

אפרת פרוקציה: בינוי בחוץ נחשב רק כש-70% מהדלתות והחלונות הותקנו.

אפרת פרוקציה: במקומות כאלה יש אפשרות לעבוד בתפוסה רגילה.

אפרת פרוקציה: משרדי ממשלה והרשויות המקומיות עובדים במתכונת חירום, והכל בהתאם להחלטת הממונה שרלוונטית להם.

אפרת פרוקציה: מפעל טכנולוגי מועדף יכול לעבוד לשם תחזוקה וטיפול מערכות באופן מינימאלי.

אפרת פרוקציה: לכל מעסיק יש יכולת להגיע למקום העבודה למקרים הבאים: תחזוקה, תיקון ליקויים, שמירה, תשלום שכר, תיקון ליקויים בבית של לקוח.

אפרת פרוקציה: גם עובדים שמאפשרים לעובדים אחרים לעבוד מהבית יכולים להגיע למקומות העבודה.

אפרת פרוקציה: אם יש מקום גדול שיש כמה עובדי מחשוב ששולטים בכל המערכות, גם הם יכולים להגיע לעבודה.

אפרת פרוקציה: חוץ מהחריגים שעכשיו אמרתי לא ניתן להגיע בכלל למקומות העבודה.

עמית הלוי: מיכל, את רוצה להתייחס לגבי הפחתת התפוסה בתחבורה?

מיכל גולדברג: כן.

מיכל גולדברג: עד היום התפוסה הייתה עד 75% בתחבורה הציבורית.

מיכל גולדברג: התפוסה צומצמה לעד 50% מהתפוסה המותרת, כדי לצמצם מגעים, התקהלויות.

גור בליי: תהיה הגברה של התדירות של כלי התחבורה?

גור בליי: האם הנושא של תיקון אופניים נכנס בפרט 11 בתחבורה, בפרט שמדבר על מרכזי שירות, מוסכים ושירותי דרך, לרבות שירותי גרירה וחילוץ?

אפרת פרוקציה: כן, אופניים זה כלי תחבורה.

אפרת פרוקציה: אם מישהו נשען על אופניים כדי להגיע למקום העבודה שלו, זה מבחינתנו המוסך.

מיכל גולדברג: גם למקומות עבודה חיוניים שמפורטים בתוספת השנייה לא כל עובד יכול להגיע באופן חופשי, רק עובדים שהכרחיים לשם אספקת מוצר או שירות.

עופר לוי: התקנות התחבורתיות מחולקות לשניים.

עופר לוי: יש הגבלת תפוסה קטגורית בתקנות, ויש את נושא התדירות ושינויי המסלולים שמסורים לסמכותו של המפקח על התעבורה.

עופר לוי: כמובן שהמפקח על התעבורה יפעיל את התחבורה בהתאם לצרכים שישנם, כדי להפחית את הצפיפות באוטובוסים.

גור בליי: אפרת, אני מבין שניתן עכשיו, בניגוד לסגר של יום כיפור, מענה מפורש לנושא של טיפול בילדים.

גור בליי: אז עלה הנושא של שירותים שמגיעים לבית.

גור בליי: דיברת על תחזוקה וכן הלאה.

גור בליי: האם ניקיון גם נכנס באותה מסגרת?

אפרת פרוקציה: כן, ניקיון נכנס בגדר תחזוקה.

אפרת פרוקציה: שאלו אם אפשר להביא ספר הביתה.

אפרת פרוקציה: זה, כמובן, לא תחזוקה, זה לא ניתן.

אפרת פרוקציה: כל מה שהוא בגדר תחזוקה וניקיון הוא אפשרי.

גור בליי: נוספה פה עבירה פלילית, שגם הייתה קיימת פעם קודמת, על מעסיק שמאפשר כניסה של עובדים למקום עבודה או שהייה של עובדים במקום העבודה בניגוד להוראות שנקבעו, כלומר בניגוד לאיסור ולחריגים.

גור בליי: זו עבירה שעונשה קנס בסך 14,400 ₪.

גור בליי: צריך להבין שזו לא עבירת קנס שנאכפת על ידי פקחים, אלא עבירה פלילית רגילה, כתב אישום שאפשר להגיש נגד אותו מעסיק.

גאל אזריאל: התוקף של חלק מהתקנות בסט הנוכחי היה אמור לפוג בשבועיים הקרובים, לכן יש סעיפים של הארכת תוקף רק לשבועיים האלה.

איתן גינזבורג: עד 4 בפברואר?

גאל אזריאל: לא, עד 21 בחודש.

איתן גינזבורג: אני רואה שתוקפן של התקנות יהיו עד 4 בפברואר.

גאל אזריאל: זה תוקפן של תקנות מקומות עבודה.

גור בליי: האריכו לתקופה המקסימאלית האפשרית את סט הבסיס של התחבורה, החינוך, מקומות עבודה והגבלת פעילות.

גור בליי: לגבי הגבלת פעילות המקסימום הוא 21 בינואר, ולגבי האחרים זה 28 ימים.

גור בליי: הם קבעו את הסגר כהוראת שעה למשך שבועיים.

גור בליי: כשהוראת השעה של הסגר פוקעת, אתה נשאר עם סט הבסיס שהוא עד התקופה המרבית של התוקף.

איתן גינזבורג: שזה 4 בפברואר?

גור בליי: תלוי בתקנות.

גור בליי: בתקנות מקומות עבודה תוקנה הוראת התוקף הכללית כך שהן יחולו עד 4 בפברואר 2021, והן כוללות את כל ההוראות של תו סגול שימשיכו לחול.

גור בליי: כל התיקונים של הסגר, של סגירת מקומות עבודה, מולבשים על זה כהוראת שעה עד 21 בינואר.

גאל אזריאל: לא היה צריך להאריך את התוקף בתחבורה, כי התוקף הוא מעבר לעוד שבועיים.

גאל אזריאל: לעומת זאת, הגבלת הפעילות והחינוך היו אמורים לפוג בשבועיים הקרובים, לכן יש הארכת תוקף עד 21 בינואר, שזו התקופה של הוראת השעה הנוכחית.

עמית הלוי: אני אדאג הלילה יחד עם רם שפע לגבי שינוי המועד לסטודנטים מ-ב' ל-ג' ומ-ג' למועד נוסף, כדי לאפשר לאנשים שאין להם הנגשה טכנולוגית.

עמית הלוי: הדבר השני זה פנייה לבתי הספר, שתהיה הבהרה לגבי מב"רים, לגבי בתי ספר משלבים.

עמית הלוי: כל אלה כלולים בחינוך מיוחד, כמו שהובהר כאן, וכל אלה דורשים פתיחה או מתן שירותים בהתאם.

עמית הלוי: הפתרון לגבי ילדים של עובדים חיוניים שאינם עובדי בריאות או הוראה יהיה דרך המעסיק.

עמית הלוי: סיכמנו שמשרד הבריאות יבחן בשבועיים האלה את עניין קיצור השהייה בפנימייה.

עמית הלוי: אנחנו מבהירים שהאחריות היא על כל אדם באשר הוא אדם לא לפגוע באחר, אבל האחריות באכיפה היא של המדינה.

עמית הלוי: אין דבר כזה שנמנעים מאכיפה במצב של פיקוח נפש.

עמית הלוי: אם זה פיקוח נפש, המסורת שלנו היא די ברורה בעניין.

עמית הלוי: אנחנו מחויבים לאכוף באופן מלא ושוויוני.

עמית הלוי: אני מבקש מבכירי משרד הבריאות להתייחס לאסטרטגיית היציאה.

עמית הלוי: שלא נתחיל לדון בה בעוד שלושה שבועות, אלא שהיא תהיה כבר עכשיו אצלכם בחשיבה.

עמית הלוי: הבשורה לאזרחי ישראל היא שמיליון חיסונים נוספים של "פייזר" הגיעו.

עמית הלוי: אני מאוד מקווה שגרף החיסונים יפגוש את התחלואה במקום שנוכל כולנו לצאת לאביב שמח.

עמית הלוי: קחו אוויר, אזרחי ישראל, אלה שבועיים-שלושה קשים, הם לא נעימים לאף אחד, הולכים פה על גשר צר מאוד בין התברואה והשמירה על הבריאות שלכם לבין כל הדברים ששמעתם כאן הערב, אבל כל זה בסופו של דבר למען הרווחה החברתית הכללית של כולם.

עמית הלוי: כולנו באותו צד בעניין הזה.

איתן גינזבורג: אני מבקש לשמוע התייחסות ממשטרת ישראל בנוגע לאכיפה.

עמית הלוי: היו טענות על אכיפה לא שוויונית, על אכיפה לא מלאה.

איתן גינזבורג: אני לא מוטרד מהסיפור השוויוני.

איתן גינזבורג: איך המשטרה נערכת לאכוף את הסגר הזה לאור התחושה שהסגר שהיה עד היום לא נאכף וכולם הרגישו שלא היה סגר?

איתן גינזבורג: בסוף הסגר בא לידי ביטוי גם מכוח אמון הציבור בממשלה, מבחינת לעמוד בכללים שנקבעו, אבל גם מכוח אכיפה.

איתן גינזבורג: איך אתם מתכוונים לאכוף את הסגר הזה שאנחנו דנים בו עכשיו?

אורי בוצ'נבסקי: האכיפה היא שוויונית ואחידה.

אורי בוצ'נבסקי: גם בהנחיות וגם במסמכי המדיניות נדרשו גורמי האכיפה לבצע אכיפה אחידה, שוויונית, ללא קשר למגזרים.

אורי בוצ'נבסקי: לגבי איך הסגר הזה ייאכף – מ-27 בדצמבר משטרת ישראל מבצעת אכיפה.

אורי בוצ'נבסקי: אנחנו מגישים לוועדה כל ראשון בחודש את נתוני האכיפה לגבי הקנסות שניתנו וצווי הסגירה.

אורי בוצ'נבסקי: נפרסו מחסומים משטרתיים כדי לבדוק את העניין של יציאה מהבית למטרה שהיא מטרה חיונית.

אורי בוצ'נבסקי: יש אכיפה מוגברת לגבי חייבי בידוד, במיוחד לגבי אותם אנשים שחוזרים מחו"ל ולא יישלחו למלוניות אלא יבצעו את הבידוד במקום המגורים שלהם.

איתן גינזבורג: אתם מעבירים הנחיות, תדרוכים לשוטרים בכל הנוגע לשינויים?

אורי בוצ'נבסקי: המנדט שלנו כמינהלת אכיפה הוא להנחות ולהתוות את המדיניות לכל הגורמים האוכפים, אם זה השוטרים, הפקחים של הרשויות המקומיות והמפקחים של משרדי ממשלה.

אורי בוצ'נבסקי: הנחיות המינהלת מועברות גם לשלטון המקומי.

אורי בוצ'נבסקי: השוטרים מצוידים בטאבלטים שבהם יש מצגות שמתמצתות להם עוד יותר.

אורי בוצ'נבסקי: כל ההנחיות, כל ההגבלות מונגשות על ידי מינהלת האכיפה לכל הגורמים האוכפים.

עמית הלוי: אנחנו מצביעים כרגע על הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הידוק הגבלות), התשפ"א-2021.

עמית הלוי: מי בעד אישור התקנות, מי נגד, מי נמנע?

עמית הלוי: אושר.

עמית הלוי: התקנות אושרו.

עמית הלוי: אני מודה לנציגי משרד הבריאות.

עמית הלוי: אני אומר שוב לאזרחי ישראל, קחו אוויר לשבועיים-שלושה הקרובים, זה לא נוח, בוודאי גם מביא דברים לא נעימים לרבים מכם, אבל אני בטוח ומקווה שאחרי הבשורה של היום של מיליון חיסונים נוספים שהגיעו לארץ אנחנו נצא לאביב פורה ובריא.

אריאל קלנר: אני מצטרף לאיחולי הרפואה השלמה, הבריאות האיתנה לכולם והשמירה על הדברים.

אריאל קלנר: לי חשוב לדבר על מה שיקרה אחרי המלחמה, אחרי המגיפה, בכל הנוגע למכשור הרפואי המיוחד שכרגע לבתי החולים אסור לקנות אותו מתקציבם.

אריאל קלנר: זה נראה לי קצת בעייתי.

אריאל קלנר: יש אנשים שצריכים את המכשור גם בקורונה וגם בשגרה.

אריאל קלנר: אני מצפה שבעתיד נשב ונדון בדברים האלה.

אריאל קלנר: אני מצפה שמשרדי הממשלה והנציגים שנמצאים כאן ייקחו את זה לתשומת ליבם.

עמית הלוי: זה נושא שנעלה אותו.

עמיחי גבאי: אני פונה למשרד הבריאות/משרד האוצר ואומר שיש טיפול שהומלץ על ידי ארגון הבריאות העולמי, שזה טיפול בתאי לחץ לחולי קורונה.

עמיחי גבאי: לבית החולים אסף הרופא שמשתמש בטיפול הזה יש הכי מעט מונשמים.

עמיחי גבאי: במצב שיש לנו טיפולים מצילי חיים סוגרים את מדינת ישראל בסגר מלא, בסגר שיש לו אפקטים כלכליים, חברתיים, אישיים.

עמיחי גבאי: פקידים במשרד הבריאות עומדים על הרגליים האחוריות כדי למנוע בריאות מאזרחי ישראל, הם רק מתעסקים באיזו תקנה כדי לסגור את האזרחים.

עמיחי גבאי: 30 חברי כנסת חתמו על כך שהתקנות האלו יבואו לאישור ועדת הבריאות גם בזמן הסגר.

עמיחי גבאי: הדבר הזה לא קרה.

עמיחי גבאי: אני רותח על משרד הבריאות, אני רותח על משרד האוצר, כי הדבר הזה פשוט פוגע באזרחים שלנו.

עמיחי גבאי: אני פונה לשר הבריאות יולי אדלשטיין, אנא תעביר את תקנות בריאות העם לוועדת הבריאות באופן מיידי, ללא דיחוי.

עמיחי גבאי: כבר מחר בבוקר הוועדה מוכנה להתכנס.

עמיחי גבאי: שר האוצר ישראל כץ, אני דורש את זה למען החיים של אזרחי ישראל, כי כל יום אנשים מתים, כל יום יש גופות.

עמיחי גבאי: הדבר הזה לא יכול להימשך יותר.

עמית הלוי: הסיפור של המגבלה בכמות המכשירים שיש היום, שזה סיפור שעלה כמה פעמים לגבי הבאת מכשירים לפריפריה, קשור לתקצוב הבדיקות ולעוד דברים נוספים שמחייבים התייחסות.

עמית הלוי: אנחנו נקיים על זה דיון מוקדם ככל האפשר.

עמית הלוי: האם יש התייחסות של הות"ת לגבי ההצעה שעלתה כאן?

מיכל נוימן: תוך כדי הדיון התכתבתי עם ד"ר שרון אלרועי פרייס, עם שלומי יחיאב, יו"ר ההתאחדות, ועם דבורה מרגוליס מוועד ראשי האוניברסיטאות, ונראה שאנחנו יכולים להגיע לפתרון.

מיכל נוימן: אני מבינה שאנשי משרד הבריאות רוצים או צריכים להעביר את זה פנימה אצלם בתוך המשרד.

מיכל נוימן: שרון, את רוצה להגיד מה יכולה להיות האפשרות?

שרון אלרעי פרייס: יש תהליך פנימי בתוך המשרד.

שרון אלרעי פרייס: אני מאמינה, מיכל, שמה שהתכתבנו יהיה פתרון סביר.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו פשוט צריכים לאשר אותו קודם.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נפתור את הדבר הזה.

עמית הלוי: הפתרון הוא לאותם סטודנטים שיעשו את הבחינות בעוד שבועיים מבלי להסתכן.

עמית הלוי: אם הגעתם לפתרון אחר, מצוין, תעדכנו אותנו.

עמית הלוי: אם נידרש להתכנס עוד פעם כדי לשנות, נעשה זאת.

עמית הלוי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.