הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 23, פרוטוקול מספר 13, 2020-12-22 10:00

אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם, אנחנו נעשה זאת בעברית, אנגלית וכנראה מעט ערבית.

אבי דיכטר: בוקר טוב, ג'מאל אלג'רואן, האם אתה איתנו?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אדוני היושב ראש, מה שלומך?

אבי דיכטר: בוקר טוב, מה שלומכם?

אבי דיכטר: טוב לראות אתכם שוב.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: טוב לראות גם אותך.

אבי דיכטר: אני לא בטוח מי מהאנשים פה מדברים ערבית, אבל אנחנו נעשה את זה באנגלית, ברשותך.

אבי דיכטר: אעני מבין שכבודו ג'ומעה אל-קיט גם איתנו?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כן, הוא כאן.

אבי דיכטר: בוקר טוב ג'ומעה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: בוקר טוב, מה שלומך?

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מערבית): בוקר אור, אהלן וסהלן, מזמן לא ראינו אותך.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: תודה תודה.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): אנחנו נעשה את זה באנגלית, אחרת רק אני ואתם שניכם נבין את הדברים, אולי עוד אחד בקהל, אז נדבר באנגלית.

אבי דיכטר: אנחנו שמחים לקבל אתכם כאורחינו בוועדה לקרן העושר של אזרחי ישראל.

אבי דיכטר: אנחנו שמחים לשתף מהניסיון, יותר מהניסיון שלכם וללמוד ממנו, כבעלי אחת מהקרנות הגדולות בעולם.

אבי דיכטר: אני חושב, אם אני לא טועה, ג'מאל, אמרת לי שאתם הראשונים או השניים אחרי הנורבגים.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: (תרגום חופשי מאנגלית): הקרן השלישית בגודלה בעולם.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): אתם מדברים על טריליון ואנחנו מדברים על מיליונים.

אבי דיכטר: זה מעניין ואני לא בטוח שאנחנו נשיג את הטריליון יום אחד, אבל בכל מקרה אנחנו מעוניינים ללמוד איך זה עובד, ההנחיות והכללים.

אבי דיכטר: בוועדה שלנו אנחנו קיבלנו מידע על גרוסו מודו שש קרנות עולמיות, ואז למדנו שיש יותר מ-20 וממרכז המחקר שלנו בכנסת נאמר לנו שיש 76 קרנות עולמיות.

אבי דיכטר: כך שאנחנו למדים פרטים חדשים אפילו על המספר של הקרנות בכל מפגש.

אבי דיכטר: ג'מאל, ברשותך, אני אבקש שתספר לנו על עמדתך וג'ומעה, גם אתה, תסבירו לנו מה זה אומר, כל אחד מהעמדה שלו, ואיך הקרנות העולמיות משפיעות על עמדתכם.

אבי דיכטר: קחו את הזמן, אנחנו סיימנו מליאה בכנסת בשעה 2:00 בבוקר, כך שאתם יכולים להבין שאנחנו במצב פוליטי מאוד כאוטי, זה אומר שהלילה אולי הפרלמנט הישראלי יילך לבחירות ב-23.3.2021, כך שהכנסת, אני לא יודע אם להגיד שזה מצב רגיל או לא רגיל כי אלה בחירות רביעיות בשנה וחצי.

אבי דיכטר: אבל אנחנו אופטימיים והקרן היא עניין, לא של הכנסת, היא עניין של מדינת ישראל וזו הסיבה שאנחנו רוצים לשמוע אתכם וללמוד מניסיונכם, עד כמה שתוכלו לשתף אותנו.

אבי דיכטר: אז הבמה לרשותך, ג'מאל, ואני לא יודע מי ידבר ראשון או שני, קחו את הזמן ואנחנו נקשיב לכם בתשומת לב.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה רבה, כבוד היושב ראש.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני מאוד שמח ומודה על ההזדמנות להיות פה ולדבר מול הקהל המאוד מכובד שנמצא פה, כל האדונים והגברות פה, שהם חלק ממוסד הכנסת.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זו הזדמנות אמתית עבור UAEIIC, United Arab Emirates International Investors Council.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: בנוסף גם התמזל מזלי שכבודו ג'ומעה אל-קיט, העוזר למזכיר לשר הכלכלה, הצטרף אלי בתמיכה לאור המצגת בת 20 הדקות שהכנתי לאירוע זה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: ללא הקדמות נוספות אספר שתפקידי הוא המזכיר הכללי של UAEIIC.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אספר בקצרה על מהות הארגון.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו מוסד חצי ממשלתי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: יושב הראש שלנו הוא שר הכלכלה וחברנו הם אנשים מכובדים מהסקטורים הפרטיים שכולם מושבעים כחברים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כמובן שג'ומעה ידבר על תפקידו ואחריותו, אבל מכיוון אני קיבלתי את הבמה, הוא האחראי על הקשרים הכלכליים עם ישראליים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: ג'ומעה ידבר על כך.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: התפקיד שלי הוא תיאום בין הסקטור הפרטי והממשלתי, קידום משמעותי של השקעותינו וקידום תפקידנו ביחסים בין לאומיים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו חושבים שאנחנו סיפור הצלחה ואנחנו חושבים במהלך 50 השנים האחרונות הצלחנו ברמה בין לאומית בהשקעותינו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו נשמח מאוד לחלוק איתכם את הידע שצברנו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו שמחים שיש לנו את ההזדמנות הזו להחליף נקודות מבט.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: נוכל לספר גם כיצד האיחוד האמירויות פעלה בצורה יוצאת דופן בבניית תיקי השקעות שמוערכים היום במעל טריליון וחצי דולר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו מאוד אקטיביים בכל הנוגע להשקעות כלכליות ופיתוח של המדינה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו מאוד פעילים בכל הנוגע לארגוניים חצי ממשלתיים, דובאי הולדינג, דובאי אינווסטמנטס ועוד רבים אחרים שאדון בהם בקצרה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כרגע לא אמשיך לספר לכם על עצמי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנא קבלו את הוד מצוינותו, ג'ומעה אל-קיט.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הוא יספר לכם בחמש דקות על עצמו, על תפקידו ואחריותו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: לאחר מכן אני מיד אציג לכם את המצגת שהכנתי בתקווה שזה לא יגזול יותר מ-15 דקות, כדי שהוועדה שלכם תוכל להמשיך לאחר מכן.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: ללא עיכובים נוספים, הוד מצוינותו ג'ומעה אל-קיט, סייע ומזכיר לשר הכלכלה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הבמה שלך.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה רבה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: בוקר טוב לכולם.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זה תענוג להיות כאן איתכם.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אני נרגש להשתתף בפגישה הזו.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: שמי הוא ג'ומעה מוחמד אל-קיט, אני העוזר והמזכיר לעינייני סחר חוץ במשרד הכלכלה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: כפי שהקולגה המכובד שלי, ג'מאל, הזכיר, אני גם מנסה להתמודד עם התיק הזה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אני תמיד מוצא עצמי במצבים מאתגרים כאשר שואלים אותי על מיני הסכמים בין איחוד האמירויות וישראל.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: גיליתי בחדשות או ברשתות החברתיות שיש שיתופי פעולה בין כל מיני גופים, לכן זה מאוד מאתגר עבורי לנטר.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: המהירות של התפתחות היחסים האלה היא מהירה מאוד, וזאת בצורה חיובית.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: כמובן שזה מקל על עבודתי, זה קל יותר מלהתמודד עם שאר התיקים שבאחריותי.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: מפני שזה המפגש הראשון שבו אנחנו בקשר, אני ארצה ראשית להביע את העונג הגודל שבחלקי היום בפגישה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אני מאמין שהליך זה ימשיך לאשש את המחויבות של אזורנו מבחינה כלכלית להנגיש את הספקטרום הרחב של הפוטנציאל המתקיים בחזיתות רבות, לרבות שיתופי פעולה כלכליים, סחר שותף, שיתוף פעולה מחקרי וכמובן השקעות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: הייתי רוצה להתעכב על חשיבות ביסוס מערכת היחסים הדיפלומטית הזאת והפיכת היחסים בין איחוד האמירויות וישראל לשגורה וסדורה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: דבר זה תורם רבות ליציבות ולשלום באזורנו.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: מדובר באירוע משמעותי שמאפשר לבחון את העוצמות הכלכליות, שיחד יכולות להעצים את שתי המדינות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: לא רק זה למעשה, אלא גם אנו יוצרים תאוצה של פוטנציאל כלכלי המבוסס על שיתופי פעולה, בין קהילות העסקים השונות ומשקיעים שונים בשתי המדינות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: שני הצדדים מבססים מערכת איתנה של סחר והשקעות שיתרמו לשתי המדינות בצורה הדדית.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זה דבר יוצא דופן.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: ארצה להדגיש את הסכמי שיתופי הפעולה הכלכליים והסחר, שנמצאים כרגע עוד בשלב הפיתוח.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אנו צופים שאלה יזרזו את החלופה של מומחיות בין שתי המדינות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: השתתת השתתפות שני הצדדים וסחר בין שני הצדדים מוביל לקונוונציות כלכליות, כמו כן לשיתופי פעולה בשדות של סטנדרטיזציה ורגולציה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: הסכם שיתוף הפעולה הכלכלי והסחר, שלו אנו מצפים, ישרת באופן שווה בכדי לעודד שיתוף פעולה הדדי בין הסקטורים הפרטיים של המדינות שלנו.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: מההסכם הזה גם תצא קריאה להקמת ועדה כלכלית שתשלב נציגים משתי המדינות, בכדי לאבטח יישום יעיל ומאובטח של תכני ההסכם.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: על אותה הוועדה תוטל המשימה למצוא את האמצעים שדרכם שתי המדינות תוכלנה להגביר ולגוון את יחסי הסחר ההדדי, וכמוכן להציע מידות נכונות להתפתחותם של תאגידי מסחר.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: הוועדה גם תתמודד עם כל מכשול בשדות הסחר ושיתוף הפעולה, תוך כדי תשומת לב מיוחדת לסיוע בפתיחת שני השווקים שלנו אחד כלפי השני.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: ההסכם הזה יסלול את הדרך עבור הסקטור הפרטי לשיתופי פעולה נוספים בתחומים רבים ושונים.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: נעשתה התקדמות אדירה בשני הצדדים בהכרה במטרות משותפות, פיתוח דיאלוג על אסטרטגיות של שיתוף פעולה ופיתוח כלכלי אזורי.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: כפי שאתם יודעים איחוד האמירויות וישראל גם לוקחים חלק במשא ומתן על האופן בו יספקו הגנה ויעודדו השקעה, תחת השאיפה המשותפת של שתי המדינות לבסס מערך השקעות שנתמך במסגרת משפטית איתנה שתעודד השקעות הדדיות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זו למעשה עוד שכבה שפותחת את הדלת ומעודדת משקיעים משתי המדינות להשקיע בשני השווקים.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זה יהיה למעשה הסכם ההשקעות הדו-צדדי הערבי-ישראלי הראשון.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: בחזית הספציפית של ההשקעות, איחוד האמירויות נתפסת כמשקיע הערבי הכי גדול שמשקיע כספים מחוץ לארצו.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: איחוד האמירויות היא אחת מ-20 המדינות שמשקיעות מחוץ לארצה בשנת 2019.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: המאזן הכולל של כל זרם השקעת החוץ הישירה שלנו עובר את ה-155.5 מיליארד, עם שיעור צמיחה גדול של יותר מ-11% מ-2018.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אלה נתונים של הדו"ח העולמי להשקעות של שנת 2020.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): ג'ומעה, אם תוכל לחזור, אמרת שמ-2018 עד 2019 גדלתם, בכמה אחוזים?

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: (תרגום חופשי מאנגלית): ב-11%.

אבי דיכטר: זה דרמטי.

אבי דיכטר: מה קרה?

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: (תרגום חופשי מאנגלית): ראשית אני אומר שזה תודות למאפיינים הספציפיים של ההשקעות של איחוד האמירויות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: ישנם גם עסקים ופעולות עם ה'כלים הגדולים' של מספר מדינות, כמו הודו ומדינות אחרות, בהן יש שותפות אסטרטגית מבוססת.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זה גם חלק ממה שעוזר בביסוס והעצמת השקעותיה של איחוד האמירויות בחו"ל.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: בנוסף לכך, כפי שאתה הזכרת בצורה בהירה, אנחנו באיחוד האמירויות אחת משלוש הכלכלות הגדולות המבוססות על קרנות עושר ריבוניות (SWF), והכי גדולה באזור.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: לאיחוד האמירויות יש ייעוד השקעות מהמובילים בעולם וזה בולט אם מסתכלים על העובדה שחלק מהחברות העולמיות בחרו לבסס את מפקדותיהן באיחוד האמירויות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: ראוי לציין שאיחוד האמירויות להוט לחקור, לסחור ולהשקיע בהזדמנויות המובילות לעניין הדדי לשתי המדינות המעורבות, בנושאים כמו לוגיסטיקה, חקלאות, טיסות, טכנולוגיה, חדשנות, בריאות, מדעי הרפואה המתקדמים, תרופות, שירותים כלכליים, תיירות, אנרגיה ירוקה ואבטחת מזון ושתייה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: יש לנו שותפויות אסטרטגיות עם כמה מדינות, בהם אנו מתמקדים בסקטורים ספציפיים, אז גם זה תלוי במומחיות של אותה ארץ, והאופן בו אנחנו יכולים למצוא את ההשקעה שתגרום לשני הצדדים להרוויח.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: בנקודה הזו ניתן לצפות שערך הסחר בין ישראל ואיחוד האמירויות יגיע לחצי מיליארד דולר בתוך כמה שנים.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי אבו שחאדה מבקש לשאול שאלה, חבר כנסת.

סמי אבו שחאדה: סבאח אל ח'יר.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: סבאח אל נור.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): בוקר טוב, יישר כוח.

סמי אבו שחאדה: אתה מבין את אשר אתה עושה או שאתה לא מבין את כל הגישה לנורמליזציה?

סמי אבו שחאדה: אני חושב שדי ברור.

אבי דיכטר: סמי - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): שיכולות להיות לא מעט בעיות, אבל ברור גם שמוסר משחק איזשהו תפקיד במקום מה בעולם הזה.

אבי דיכטר: סמי.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אפילו אם ישנם היבטים כלכליים לצעד.

סמי אבו שחאדה: המוסר זה בעיה, אתה מבין, אם אין לך בושה, תעשה ככל העולה על דעתך.

אבי דיכטר: סמי, סמי.

אבי דיכטר: אנחנו מדברים באנגלית.

אבי דיכטר: סמי - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אני לקראתך ורק לטובתך, אמרתי לעצמי אולי יהיה לך מעט מוסר.

אבי דיכטר: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אולי תתבייש לעצמך, אולי תהיה לך קצת בושה.

אבי דיכטר: סמי.

אבי דיכטר: סמי אבו שחאדה.

אבי דיכטר: אנחנו מדברים באנגלית משום שהפורום לא מבין ערבית פה, פרט לך ולי.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אני רק חשבתי שהאמירויות נחשבת כחלק מהערבים.

סמי אבו שחאדה: או שגם זה כבר לא נכון?

אבי דיכטר: ג'ומעה, האח ג'ומעה הוא - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): זה בעיה, גם את זה אתה עדיין לא מבין.

סמי אבו שחאדה: .

סמי אבו שחאדה: זו תהיה בושה אם אתה מתכוון להמשיך בהשתתפות.

אבי דיכטר: סמי, סמי, סמי.

אבי דיכטר: סמי, אנחנו באמצע, חשבתי שאתה רוצה לשאול שאלה.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): לא, בכלל לא.

סמי אבו שחאדה: מה ארתה לשאול אותו.

אבי דיכטר: אנחנו באמצע הסקירה שלו.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אבי, מה אני ארצה ממנו זה?

אבי דיכטר: לא, לא, (תרגום חופשי מערבית): אתה לא חייב להיות פה.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי, אם אתה פה אתה צריך לציית לכללים של הוועדה, אנחנו עכשיו מקשיבים.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אבי, אני חבר כנסת ו - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי, אנחנו מקשיבים.

אבי דיכטר: עם כל הכבוד, אנחנו מקשיבים - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): למה אתה מפריע לי?

סמי אבו שחאדה: למה אתה מפריע לי, אבי?

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי, אנחנו מקשיבים לסקירה של המכובדים ג'מאל וג'ומעה ואחר כך אם אתה מתכוון לשאול תוכל לשאול שאלות.

אבי דיכטר: מר ג'ומעה, בבקשה, תמשיך.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אם אני רוצה להגיד, אם משהו לא מוצא חן בעיניי אני לא יכול להגיד את זה, אבי?

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית):

אבי דיכטר: אנחנו עכשיו באמצע - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית):

סמי אבו שחאדה: התפקיד שלנו הוא לא רק לשאול שאלות - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): אנחנו מקשיבים לסקירה.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אנחנו גם יכולים להגיד מה שאנחנו חושבים שנכון לעשות.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי, עם כל הכבוד - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אז אני אומר לו מה אני חושב שנכון לעשות.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): אתה תוכל לעשות את זה כשתקבל רשות דיבור, עכשיו מה שאפשרתי זה לשאול שאלה.

אבי דיכטר: בבקשה, כבוד מר ג'ומעה, אתה יכול להמשיך.

אבי דיכטר: ג'ומעה, אנחנו מקשיבים.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: (תרגום חופשי מאנגלית): טוב, מה שאני מנסה להגיד - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אני רואה שאתה ממשיך.

סמי אבו שחאדה: אם אין לך בושה, תעשה ככל העולה על דעתך.

אבי דיכטר: לא, סמי, אנחנו לא יכולים להמשיך ככה.

אבי דיכטר: בבקשה.

אבי דיכטר: סליחה.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: (תרגום חופשי מאנגלית): מה שאני מנסה לומר כאן זה שאחד הדברים החשובים שהופך את איחוד האמירויות למתקדמת בכלכלה שלה, ביצועיה ויחסיה עם כל שאר המדינות, זה למעשה הדרך בה אנחנו מתכננים תוכניות בצורה משותפת.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: לדוגמא, אני נותן דוגמה מהעתיד ששואף לכלכלה יציבה, מגוונת, תחרותית, ירוקה ודיגיטלית.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: הגישה לתקופת אחר-הקורונה בוססה לאחרונה בידי הרפורמה של איחוד האמירויות בחוקי המסחר.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זו אחת הרפורמות שאיחוד האמירויות ביצע במובן של הפיכת הכלכלה ליותר מושכת, ליותר תחרותית וגם ידידותית יותר עבור הסקטור הפרטי.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אני גם ארצה להזכיר שאיחוד האמירויות מאמץ אל ליבו את ערכי היציבות והשקעות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: איחוד האמירויות נבדל בזכות ראייתו לטווח ארוך, יכולתו לייצר עבודות והתמקדותו בסחר והשקעות בצורה שאינה מערבת אינטרסים פוליטיים.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זו הדרך האופיינית בה איחוד האמירויות משקיע בחו"ל.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אני חושב שזה אחד מהדברים הכי חשובים, שיגרמו לכל השקעה להתקבל בברכה, אם ההשקעה שלכם היא יציבה ותורמת לכלכלה וליצירת עבודות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: זה מצב אחד שבו אנחנו יכולים לשתף פעולה עם מדינות אחרות.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: אעצור פה, ואם ישנן שאלות אז רק תגידו.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): שאלה לג'מאל, כבודך, הזכרת בהתחלה שאתם סוג של ישות עצמאית, או שהשתמשת במושג אחר, אתה יכול להסביר מה הכוונה ישות עצמאית?

אבי דיכטר: מי מנחה אתכם ולמי אתם חייבים בדיווח?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה, כבוד היושב ראש, אנחנו כבר עברנו את הזמן שהוקצב לנו, אם תרשה לנו, כמה זמן יש לנו?

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): אתם יכולים להמשיך עוד 20 דקות, ממש אין בעיה.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): תלוי גם איך אתה מחשיב את זה בהתאם לשיקולים.

סמי אבו שחאדה: אם יש בעניין – לפי הבנתי – אין כל מוסר בכל הדיון.

סמי אבו שחאדה: כל עוד אין מוסר, אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה.

אבי דיכטר: סמי אבו שחאדה, סמי אבו שחאדה - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): אבל אם יש לך מעט מוסר, הרי שאתה תתבייש לך ותתחבא ולא תשתתף יותר בדברים כאלה.

אבי דיכטר: סמי אבו שחאדה, אני קורא אותך לסדר בפעם הראשונה, דבר שלא עשיתי מעולם בוועדה.

סמי אבו שחאדה: טוב.

אבי דיכטר: אני קורא לך לסדר בפעם הראשונה.

אבי דיכטר: אני מבקש, הדיון הזה הוא לא שיעור בנימוסים והליכות לאיחוד האמירויות.

סמי אבו שחאדה: לא, לא, אבי, זה לא לכל האיחוד.

אבי דיכטר: אנחנו ביקשנו מהם – סליחה - - -

סמי אבו שחאדה: אבי, זה לא לא - - -

אבי דיכטר: לא, סמי.

אבי דיכטר: ג'מאל, אני רוצה להבטיח ש - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית):

סמי אבו שחאדה: אני בטוח של-EUA יש כבוד עצמי - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): לא, סמי, ברשותך.

אבי דיכטר: סמי, אנחנו רוצים לשמוע את ההשקפות המקצועיות של ראשי הקרנות באיחוד האמירויות וזו הסיבה שביקשנו מהם להשתתף בישיבה זו.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אבל אני רוצה לומר מה אני חושב ואני מעוניין לתת את השקפת עולמי, אבי.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): אני אתן לך את האפשרות לכשהם יסיימו.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): לא, לא אחרי שהם יסיימו.

סמי אבו שחאדה: אחרי שהם יסיימו לא אכפת לי - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): לא, לא - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אחרי שהם יסיימו זה לא דיון, זה - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי, אם אתה מעוניין לייצר פרובוקציה, בבקשה צא החוצה, תעשה פרובוקציה ותחזור שוב.

אבי דיכטר: אתה לא יכול לבוא להתסיס באמצע ישיבה.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אני לא בטוח למה אתה אומר שכשאני רוצה להגיד את נקודת המבט הפוליטית שלי מה שאני אומר זו פרובוקציה.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): לא, אם אתה רוצה להגיד את עמדתך הפוליטית - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית):

סמי אבו שחאדה: אני לא יודע למה - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית):

אבי דיכטר: אם אתה רוצה להגיד את עמדתך הפוליטית אתה תצטרך לחכות, כי עכשיו יש לנו דיון מקצועי.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אנחנו כבר שמענו את החלק המקצועי, אני - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): לא ולא.

אבי דיכטר: אתה איחרת ובאת עם תיק ישן, שאינו תואם בשום צורה את האג'נדה שלנו לפגישה הזו.

אבי דיכטר: אז אם אתה מעוניין להישאר ולהאזין, אהלן וסהלן, אם אתה רוצה לעשות פרובוקציות בבקשה תעשה את זה בחוץ, ותניח לנו להמשיך לנהל את הדיון.

אבי דיכטר: כבודו, אם תוכל להמשיך את מה שהתחלת לומר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): כן, אדוני יושב הראש, תודה רבה לך.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני יודע שחרגנו מגבולות הזמן.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): זה לא רק המגבלה של זמן, זה גם המגבלה של מוסר נורמטיבי.

סמי אבו שחאדה: לעשות עסקים - - -

אבי דיכטר: סמי אבו שחאדה, אני קורא אותך לסדר בפעם השנייה.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): להמשיך לעשות עסקים - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי אבו שחאדה, אני קורא לסדר פעם שנייה.

אבי דיכטר: אל תגרום לי להוציא אותך מהחדר.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): אבי, אתה לא צריך להגיד לי שום דבר, אני רק אומר להם - - -

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): זו הפעם השנייה והפעם השלישית - - -

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): לעשות עסקים כשיש התנחלויות זה לא חוקי, לפי החוק הבינלאומי אתם עושים פשע.

סמי אבו שחאדה: זה מה שאתם עושים, זה לא עסקים.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): סמי, בפעם השלישית – אני קורא לסמי אבו שחאדה לסדר בפעם השלישית.

אבי דיכטר: סדרנים, נא הוציאו אותו מהחדר.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מאנגלית): זה פשע, מה שאתם עושים.

סמי אבו שחאדה: אם אתם קוראים לפשע שלכם עסקים - - -

אבי דיכטר: תודה רבה, תודה רבה.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה לך על התרומה שלך לדיון.

סמי אבו שחאדה: (תרגום חופשי מערבית): בערבית קוראים לזה בושה.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מערבית): מר אלערגאן ומר אלקייט, זה חלק מהדמוקרטיה הישראלית.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): בדמוקרטיה הישראלית כמו בכל דמוקרטיה לעיתים דעתנו תהיה מוסחת מהנושא.

אבי דיכטר: אני מאמין שאתם תגלו הבנה.

אבי דיכטר: סמי אבו שחאדה, בבקשה, תעזוב את החדר.

אבי דיכטר: (חבר הכנסת סמי אבו שחאדה יוצא מחדר הוועדה.

אבי דיכטר: )

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: מר אבו עבדאללה, תפאדל.

אבי דיכטר: אני מצטער, אבל סה לה וי, זה חלק מהדמוקרטיה שלנו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): סה לה וי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: תודה כבוד היושב ראש, אני מעריך את האופן הסובלני בו אתה מנהל את הפגישה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני מברך אותך על סגנונך כמנהיג.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: ה-UAEIIC היא מוסד נפרד.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מוסד שניתן לראותו מזוויות שונות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הוא מייצג באופן מהותי את הסקטור הפרטי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: בזמן שהקמנו את המועצה הזו בעזרת משרד הכלכלה שלנו, הייתה המטרה שלנו להגן על השקעות בין לאומיות של איחוד האמירויות דרך תיאום יעיל כמו שהדגמנו הבוקר, כשהזמנו את כבודו ג'ומעה אל-קיט לקחת חלק ולהשמיע את קולו ואת נקודת מבטו, כיצד הוא רואה את העולם וכיצד הוא הדגים את פועלנו ב-15 השנים האחרונות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: חזוננו הוא להיות כחבל מקשר בין משקיעים בין לאומיים מאיחוד האמירויות והממשלה, ולהגביר את יכולות ההשקעה הבין לאומיות של איחוד האמירויות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: באופן דומה לזה היום אנחנו פה כדי להעביר את המסר של משקיעים מאיחוד האמירויות לשותפים שלנו במדינת ישראל.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הערכים של המועצה שלנו הם שקיפות וממשלה חזקה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו נראה כיצד הממשלה והסקטור הפרטי היטיבו לנהל יחדיו את הארגון הזה עם תיאום יעיל והולם, כפי שהודגם היום בדבריו של כבודו, ג'ומעה אל-קיט.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כשאנחנו יצרנו את הקונספט הזה עיקרו היה לדאוג להתפתחות העולמית, ולמקם את תוכניות איחוד האמירויות באופן אסטרטגי יחד עם השקעותיו בחו"ל.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כל זה כמובן, בתיאום עם המדיניות שנקבעה על ידי המדינה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זהו בסיס הפילוסופיה שלנו ואופן ניהול ההשקעות שלנו, בעיקר אנחנו מעוניינים ליצור גיוון בכלכלה שלנו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כמובן שיושב הראש הוא שר הכלכלה, הוד מצוינותו עבדאללה בין טק אל מרי, הוא ראש ההנהלה של הבורד.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: חברי ההנהלה בבורד זכו בהשתתפותו של הוד מצוינותו, ד"ר ת'אני אלזיודי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מהמשרד לענייני חוץ נמצא בהנהלת הבורד הוד מצוינותו, עאבד נאעסה שאעלי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הוא מייצג את המשרד לענייניי חוץ ושיתופי פעולה בין לאומיים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הם נותנים למועצה כיסוי וכוח כאשר אנו עוסקים בהשקעות בין לאומיות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: גם המשרד לכלכלה וגם המשרד לענייניי חוץ ושיתופי פעולה בין לאומיים אחראים לתמיכה הזו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כמובן שיש לנו גם ייצוג של הסקטור הפרטי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: החל מתפקיד סגן יושב הראש, הוד מצוינותו ראשד שאמסי, אדון חריז מברוג' שזו חברת אחות של אדנק.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: יש לנו את מר חליפה שאעמסי, הוא יושב הראש של הוועדה הבכירה, מייצג את תוסלעת', יש לנו את חאלד אל מאלק מחברות ההחזקה, אעדרי סרקל מחברות ההשקעה, חאלד דרשתי המייצג את מובדהלה, עמאר אל מהרי המייצג את דיבי וורלד, סלאח שראפה מקבוצת שראפ גרופ, ודאי שמעתם עליהם, משפחה מאוד מוכרת של יזמים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: סייף אל מזרועה מייצג את נמל אבו-דאבי ומר עבדאללה ללוובי המייצג את משרד הכספים.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית):

אבי דיכטר: האם יש הגבלת זמן להיות היושב ראש וצריך להחליף אותו אחרי מספר שנים?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): לא, במסמך אודות מטרות המועצה הזו הסכמנו שיושב הראש תמיד יהיה שר הכלכלה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: חברי הבורד הממשלתיים נשארים קבועים והם, השר לענייניי חוץ, השר לענייני כספים ושר הכלכלה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הם לא עוברים בחירות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: שאר החברים מהסקטור הפרטי נבחרים בבחירות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: המזכיר הכללי ממונה בידי הבורד.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): קח את הזמן, יש לנו זמן.

אבי דיכטר: אני מצטער על הזמן שחבר הכנסת סמי אבו שחאדה לקח לנו חלק מהזמן, לא תכננו את זה, אבל אתה יודע, זה לא הפתעה בשבילנו.

אבי דיכטר: הוא חבר במפלגה המשותפת, זו המפלגה היחידה בכנסת שהצביעה נגד הסכמי אברהם ולכן, כמו שאתה רואה, הוא הגיע באיחור רק כדי לעשות פרובוקציה ולעזוב את החדר בחוסר רצון, אבל אלה הכללים.

אבי דיכטר: אני אחזיר לך את כל הזמן שהוא בזבז על חשבונך ועל חשבון מר ג'ומעה, ותרגישו חופשי באשר להמשך.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): אין בעיה, אני אחזור על מה שכבודו אל-קיט אמר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אתם יכולים לראות שזהו אזור של מסחר, איחוד האמירויות נחשב מאוד פעיל בכל הנוגע לתפקיד שלנו בסחר עולמי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אלה המספרים של התוצר המקומי הגולמי של איחוד האמירויות, ולא המספרים של סחר החוץ, 403 מיליארד דולר, שלא מנפט, וזה חזק באופן משמעותי ביחס לשכנותינו ולתחרות שלנו בזירה הבין לאומית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני אעבור מהר למפה שאני רוצה להראות לכם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אתם תראו שמה שצבוע בירוק כהה זה איפה שיש השקעות של איחוד האמירויות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: נוכחות עצומה למדי, במובנים של מבניות או של השוק הבינלאומי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: איחוד האמירויות מיקמה את עצמה בין השחקנים הגדולים במסחר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו פרסנו את ההשקעות שלנו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הנתונים פה הם משוערים, אבל ניתן לראות נוכחות של השקעות מאיחוד האמירויות בשווקים החזקים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: משקיעים מאיחוד האמירויות היום עושים עבודה נהדרת במקומות רבים בעולם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כמובן, אנחנו מעוניינים לחקור את מדינת ישראל ואת הפוטנציאל לשיתופי פעולה והשקעות, כך מתנהלת הזרימה של כספים המושקעים החוצה.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): רק מתוך סקרנות, מהמפה שאני ראיתי, אני מקווה שראיתי כמו שצריך, לא השקעתם במספר מדינות, מדינות מפותחות כמו יפן או ניו זילנד.

אבי דיכטר: זה נכון?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): אכן כן.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: בניו זילנד אין לנו מערך מבניות שמותאם להשקעות, לפחות בהתאם למידע האחרון שברשותי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כמובן שהנושא הוא דינמי והמפה הזו משתנה פעמיים בשנה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני הייתי רוצה שתיקחו את הנתונים במפה בחשבון בגדר נתונים משוערים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו כן קיימים בשוק הכספי של יפן, אולי תראו משקיעים מאיחוד האמירויות בשוק המניות של יפן, אבל לא בהכרח שיש לאיחוד האמירויות השקעת חוץ ישירה ביפן.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זה בגלל חוקים ורגולציות למיניהן ביפן.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: למרות זאת אנחנו חוקרים את האפשרות הזו בצורה די נרחבת היות שיפן נחשבת כאחת משותפותינו הטובות ביותר למסחר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אין ספק, בנוגע למפה הזאת בהקשר לרעיון ולמסר שהייתי רוצה להעביר לכם פה, שאיחוד האמירויות נחשב מאוד פעיל.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אפילו במהלך המגפה איחוד האמירויות הראו והפגינו באיזו רצינות נלקח הנושא וכן הצלחנו לסיים כמה עסקאות דרך קרן העושר הריבונית, למרות המגפה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זה הבסיס של הנושא שלנו היום.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אם תרצו שאני אחלוק איתכם, אין ספק שמוסדות קרן העושר הריבונית נצמדים להוראות סמכויות ההשקעה באבו-דאבי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: קרן העושר הריבונית הוקמה לפני 50 שנה ונחשבת לשלישית בגדולה בעולם, אחרי סין ונורבגיה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הערכה כללית של נכסיה קרובה ל-600 מיליארד דולר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מובאדלה זו קרן עושר ריבונית נוספת שמבוססת באבו-דאבי, ערכיה מוערכים בקירוב ל-232 מיליארד דולר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: השלישי זה תאגיד ההשקעות של דובאי, עם נכסים שערכם בערך 300 מיליארד דולר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הרביעי EIA, זו למעשה קרן עושר ממשלתית להשקעות שהוקמה לפני 15 שנה, היא מחזיקה את רוב המניות בטלקום וחלק מנכסי איחוד האמירויות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הם נחשבים הרביעיים בשווים כקרן עושר ריבונית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אתם יכולים לראות שכל קרן עושר ריבונית מנהלת מדיניות משל עצמה, מנהלת אסטרטגיית השקעות משל עצמה, יש לכל אחת מבנה ומשילות משל עצמה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הן די שונות זו מזה, אבל כולן מאוד מצליחות ומנוהלות ומפוקחות היטב.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: לרוב כשמדברים על קרנות עושר ריבוניות חושבים על העתיד, זאת מפני שהן לא מרבות לצאת ולהיכנס בטווחים קצרים, אלא הם משקיעים של טווח ארוך.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זה דבר שמאפיין קרנות עושר ריבוניות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הם משקיעים בשביל העתיד.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: לכל אחת יש אסטרטגיה שונה והתמקדות בשדות ספציפיים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הם כן משקיעים במניות וכן משקיעים באיגרות, הם משקיעים בפיתוח מבניות באופן די מגוון.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו מאוד גאים בארבעת קרנות אלו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: התרבות של השקעות בין לאומיות החלה ומשם זה כבר היה מיזוג של מוסדות רבים, בחלקם אתמקד גם פה היום.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: איחוד האמירויות די הצליחה, אני חייב לומר, גם בשלב העולמי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אלה הם למעשה המשקיעים שהם מאוד פעילים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אלה בשקופית הנוכחית הם חברי ההנהלה של הבורד, החל משר הכלכלה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: המשרד לענייני חוץ תומכים בנו בצורה חזקה בחשיפה העולמית שלנו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: שר הכספים, מכוון שיש לנו הסכם השקעות דו צדדי שנחתם בידם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זה מרכיב מהותי בשיתוף פעולה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: צריך שיהיה לך הסכם השקעות דו צדדי, שעליו חתמנו עם מדינת ישראל לפני כחודש וחצי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: שר הכספים שלנו שטס ושר הכלכלה שחתם על המסמך משדה התעופה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זה היה מהותי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: עכשיו יש לנו הסכם השקעה רשמי בין שתי החברות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: השקעה בחברות תעופה רבות חשובות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: השקעה בחו"ל היא בחלקה מתקיימת על ידי קיום פעילות שותפת בכל העולם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אז הם גם תומכים ומחזקים את ענף התעופה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מובאדלה הוא אחד ממפעילי הטלקום הפעילים ביותר בכל אסיה המערבית, הם נוכחים גם במצרים, מרוקו, ערב הסעודית, אפגניסטן, פקיסטן, אינדונזיה, סרילנקה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: ברוג' זה חברת החזקה של חברות פטרו-כימיקליים בדובאי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: דיביוורלד זה אחת מסמכויות הנמל הכי יוקרתיות ופעילות שיש היום בעולם, הם מנהלים יותר מ-80 נמלים ברחבי העולם, גם הם מנוהלים היטב ונוכחים בצורה מהותית במפה הבין לאומית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: עוד מוסד חזק הוא דובאי השקעות, שבוסס בדובאי והפגין עוצמה בזירה העולמית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: שארף א'גורו הוא עסק משפחתי שהצליח בשדה העולמי גם כן.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מודה דה פוקאיים גם נושא על דגלו השקעה בלוגיסטיקה וסיטונאות, גם הם משקיעים כבדים, הם מאוד ממוקדים בפילוסופית ההתרחבות שלהם, הן מבחינה אזורית והן מבחינה עולמית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: נמל אבו-דאבי הצטרף לאחרונה למועצה שלנו, במטרה לבדוק שיתופי פעולה אפשריים והתרחבות בשוק העולמי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מילניום זה מלון עסקי.

אבי דיכטר: אדון עבדאללה, האם יש לכם כוונות להשקיע בישראל ומתי אתם חושבים שנוכל לראות את זה בשטח?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): ללא ספק.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אנחנו בוחנים את הדבר ומתבצעת כרגע עבודה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני שמח לראות שכפי שכבודו, אל-קיט, הזכיר, הרבה דברים קורים כרגע, משלחות, חילופי פגישות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כבוד היושב ראש, מניסיוני בעסק הזה מ-25 השנים האחרונות, מתחילים עם הסכם הסחר הדו-צדדי ומשם הדבר מתפתחים מעצמם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: שתי הממשלות הפגינו מחויבות.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: המסר עבר בחוזקה רבה לסקטור הפרטי, והם ממוקדים על זה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני אספר לך חדשות, ישראל היא יעד להשקעות של איחוד האמירויות.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): בנוגע לאותן קרנות עושר ריבוניות, שלושתן או ארבעתן באיחוד האמירויות, איזה אחוז עליהן להחזיר לאיחוד האמירויות על בסיס שנתי?

אבי דיכטר: האם זה אחוזים מהרווח או שזה אחוזים מההון העצמי שלהם או מדבר אחר?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): זוהי שאלה מאוד חכמה, אדוני היושב ראש.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: למעשה הדבר אינו קבוע כחלק מהמדיניות אלא נידון ברמת הנהלת הבורד וכיצד הם בוחנים את החזר ההשקעה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זו השורה התחתונה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מוסדות ההשקעה הללו נבנו בכדי ליצר רווחיות, זה מה שזה בשורה התחתונה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: זה בבסיס המודל העסקי שלהם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אתה מבין, כשאתה בוחן מוסד בסדר גודל הגדול הזה, אם תסתכל היום על שוק אגרות החוב, ואני לא אנליסט כלכלי, אבל אני כן יכול לקרוא את המספרים ולתת דעה, החזר ההשקעה הוא יחסית נמוך אבל בטוח באגרות חוב ממשלתיות, אז אתה תראה יותר פעילות בשדות האג"חים מפני שזו השקעה לטווח ארוך והיא בטוחה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני יכול לראות היום את מה שקרה במגפה, אני יכול לראות שבגלל שלמגפה בהחלט הייתה השפעה, אין על כך וויכוח, כבוד היושב ראש, הייתה לזה השפעה על הנזילות בכל העולם.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כשאתה מדבר על קרנות עושר ריבוניות עליך לדבר על התמונה העולמית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: בתמונה העולמית היום האומות והארצות ממוקדות מאוד על נזילות של טווח קצר עד בינוני.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: להשקפתי בלבד, זה יתאפשר רק באמצעות שוק המניות, זה יגיע רק דרך השקעות מסוימות בטווח הבינוני.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: בהתאם לכל זה, אני מעט חושש להעביר מספרים מדויקים אודות האחוזים עליהם שאלת, אבל כשאתה מדבר על טריליון וחצי דולר בהערכת השווי, אני מניח שהיום קרנות עושר ריבוניות או מוסדות השקעה יחיו בשלום עם החזר השקעה של פחות מ-10%.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני לא רואה החזר השקעה דו ספרתי, זה מעט קשה לאחר ובזמן מגפה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מנקודת המבט של איחוד האמירויות אני יכול להכריז שהצלחנו הצלחה גדולה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: עשינו בין שלוש לארבע עסקאות במהלך המגפה דרך קרנות העושר הריבוניות שלנו, וכנראה שתצליח למצוא במדיה כמה שהצלחנו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: עשינו כמה עסקאות בטלקום ובתחום טכנולוגיית המידע, בגלל שהסקטור הזה כרגע פורח.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: במהלך המגפה ראינו שללא טלקום, ללא רשת חזקה לא תהיה לנו את ישיבת הזום הנפלאה הזו, עם קהל מרומם ומכובד שכזה, חברי הכנסת הנכבדים והמצוינים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: התשובה שלי כתוצאה מכל זה היא מעט ארוכה, אבל היום לאחר חתימת הסכם ההשקעה הצדדי מדובר בזמן היסטורי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: גם אם נדבר על סדר גודל אחד יותר נמוך זה עדיין מספיק טוב, וזה רק בינתיים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: עליך לבחון את הדברים לטווח קצר.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מדוע?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מפני שכל זה הולך לצורך בנזילות, בגלל שהחוב הכללי הפך לגדול מאוד.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני מקווה שנתתי תשובה מספקת.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): מעניין מאוד.

אבי דיכטר: האם יש אחוז מסוים שהקרונות חייבות להחזיר?

אבי דיכטר: מינימום לשנה, רק ביחס להחזר ההשקעה?

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: (תרגום חופשי מאנגלית): בשביל לסייע לך אדוני יושב הראש, בנושא הזה, מפני שאתה מנסה לייצר את זה כמו שאני רואה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: דרך אגב, אתם לוקחים חלק פעיל בזרימת השקעות החוץ הישירות, אתם מספר שתיים, ישר אחרינו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני רואה שישראל היא מאוד אקטיבית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: במערב אסיה אנחנו מספר אחת בדירוג בזרם השקעות החוץ הישירות, מספר שתיים זה ישראל ומספר שלוש זו ערב הסעודית.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אז מצבכם לא בכי רע, אתם מקדמים את עצמכם לא רע ואתם בהחלט קיימים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: כבוד היושב ראש, אם תסתכל בגוגל על דיווחים האחרונים שהוצאו למדיה מפי הוד מלכותו, השיח חמד בן ח'ליפה בן זאיד אאל נהיאן, תראה שהיה מאמר מאוד נחמד.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני מזמין את כבודך, אדוני יושב הראש, להסתכל עליו.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: לצערי אין לי אותו ברשותי כעת, אך הוד מלכותו דיבר בצורה נאה על ביצועי הסמכות של אבו-דאבי להשקעות בשנת 2019.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מסמך מאוד אינפורמטיבי והוא פירט מעט על החזר ההשקעה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אינני זוכר בדיוק את האחוז במספר, אבל מדובר במאמר מאוד נאה, אני חושב שזה הדיווח השנתי.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: אני מזמין אתכם, אדוני יושב הראש וחברי הכנסת, להסתכל על ההוצאה הזו, שם יש נתונים.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: מאוד אינפורמטיבי עבור קהילות משקיעים, אני אהבתי את המאמר הזה.

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: הם מפרסמים מאמרים שכאלה מעת לעת.

אבי דיכטר: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה רבה לך, כבודו, ג'מאל אלג'רואן.

אבי דיכטר: אני לא יודע אם יש למישהו משהו להוסיף.

אבי דיכטר: אני מאוד שמח על העושר והפירוט של התדריך שלכם ואת הזמן הרב שהקדשתם לנו.

אבי דיכטר: אני מתנצל על האירוע שאירע פה עם אחד מחברי הכנסת.

אבי דיכטר: אני רוצה להתייחס לכך בקצרה, אנחנו חותמים כרגע על הסכמי אברהם, זה התחיל עם איחוד האמירויות והמשיך עם בחריין, סודאן ועומאן, ערב הסעודית ומדינות אחרות.

אבי דיכטר: ישויות מסוימות כמו הרשות הפלסטינית מסרבות להבין שדברים משתנים.

אבי דיכטר: אנחנו מתכוונים שלום, אנחנו לא מתכוונים ביזנס, אנחנו מתכוונים שלום.

אבי דיכטר: ביזנס בא אחרי השלום.

אבי דיכטר: זה עלול להתחיל לפניו, אבל זה משתנה אחרי שחותמים שלום.

אבי דיכטר: כזו עקשנות מצידם.

אבי דיכטר: אגב יותר קל לי למצוא את המילה הזו בערבית מאשר באנגלית.

אבי דיכטר: אני בקרוב אעבור לדבר קצת בערבית ברשותכם.

אבי דיכטר: על כל פנים, הם סרבו להבין שדברים משתנים.

אבי דיכטר: הרשות הפלסטינית ומפלגה אחת בכנסת שהצביעה נגד הסכמי אברהם.

אבי דיכטר: זו כזו עקשנות.

אבי דיכטר: לסרב להכיר שדברים משתנים, שזה מזרח תיכון אחר.

אבי דיכטר: אתה יכול לומר שזה מזרח תיכון חדש או מזרח תיכון אחר, אבל בהחלט שונה.

אבי דיכטר: אני חייב להודות שצפיתי בשניכם ואני רוצה לומר לכם כל הכבוד.

אבי דיכטר: אני יודע שלא קל להקשיב לחבר כנסת, שהוא אחד מ-120 הנבחרים, שפוגע בכם בגלל שחתמתם על הסכם שלום על ישראל, אותה המדינה שבה הם חברי פרלמנט.

אבי דיכטר: כאמור זה חלק מהדמוקרטיה ואני ניסיתי לעצור אותו פה ולהסביר לו שזו לא אפשרי להמשיך כך.

אבי דיכטר: כאשר הבנתי שהוא הגיע בכדי לעשות פרובוקציות ולא בכדי להקשיב, אז עשיתי את מה שעשיתי.

אבי דיכטר: אני מצטער בשבילכם, שנאלצתם להיות נוכחים בקרקס שכזה.

אבי דיכטר: אנחנו על כל פנים שמחים מאוד שהייתם איתנו.

אבי דיכטר: אני מקווה שבמהרה נוכל לארח אתכם פה.

אבי דיכטר: בהחלט היה לנו לעונג.

אבי דיכטר: אני מאחל לכם כל טוב ואני מקווה שכשנצטרך להמשיך ללמוד מכם תתנו לנו את ההזדמנות ללמוד מהניסיון המרשים שלכם.

אבי דיכטר: אני חייב להודות שזה מאוד מרשים.

אבי דיכטר: אני רואה פה את אחד המומחים שלנו, עמי, עמי, תרים את היד, הוא אחד המומחים בכנסת במחלקת המחקר, אני יודע שכמוני וכמו רבים אחרים בחדר הוא מתרשם מהדרך שבה אתם מתארים איך קרן העושר שלכם עובדת, זה לא רגיל.

אבי דיכטר: אני שמח ששמעתי את זה.

אבי דיכטר: אני יודע שזה מאוד רחוק ממה שאנחנו יכולים להשיג, אבל מעניין לשמוע על הצלחה כזו כמו שתיארת לנו במהלך השעה האחרונה.

אבי דיכטר: אני מודה לכם שוב

אבו עבדאללה ג'מאל אלג'רואן אלשנטי: שוקראן.

ג'ומעה מוחמד אל-קיט: שוקראן, ג'מיעה.

אבי דיכטר: אוקיי, אנחנו עוברים לחלק שלנו.

אבי דיכטר: אני באמת חושב שמרתק לשמוע איך מנהלים טריליון וחצי סך הכול השקעות, טריליון וחצי, זה מדהים.

אבי דיכטר: אני פעם סיפרתי שבאיזה סקירה שנתתי דיברתי על התוצר המקומי הגולמי של ישראל שעלה מ-850 מיליארד שקל ל-1.3 טריליון שקל וראיתי שבקהל השומעים לא כל כך סגורים על מה זה טריליון, אז קראתי למישהו ללוח ואמרתי לו לכתוב טריליון, והתחיל ויכוח בין הנוכחים כמה אפסים צריך לשים.

אבי דיכטר: כרגיל אצלנו לא הייתה הסכמה כמה אפסים זה הטריליון, בסוף הוא נשבר, כתב בעברית טר' ופתר את הבעיה.

אבי דיכטר: אבל זה רק מראה לנו שאנחנו באמת עם קרנות, ודיברנו בשיחה לפני שבועיים עם הנורבגי, שהם הקרן הגדולה בעולם, 1.3 טריליון דולר, שם זה דולר, אצלנו זה שקל, אני מזכיר לכם, 1.3 טריליון דולר, כמה זה, עמי?

אבי דיכטר: זה 5,000 מיליארד שקל?

אבי דיכטר: זה יותר קל מלהגיד חמישה טריליון, אלה באמת דברים מדהימים ואני חושב שגם החידוש.

אבי דיכטר: אני הופתעתי כששאלתי אותו והוא נתן תשובה שאין כללים, הבורד קובע כמה יחזירו, כמה יביאו למדינה, זה נתון מאוד מעניין.

אבי דיכטר: אני מזכיר, אצלנו זה מאוד מאוד חתוך, כמה אחוזים וכעבור עשר שנים.

אבי דיכטר: אוקיי, אני מתנצל בפני כולכם על ה-, אין לי מילה אחרת זולת מבישה, ההתנהגות של חבר הכנסת, אבל אני יכול לומר לכם, אתם בחרתם, אין מה לעשות, אתם אני אומר הציבור בישראל בכללו, והם מייצגים, אני חושב שמעבר להכנסת אורחים שבשום פנים ואופן לא נהוגה הכנסת אורחים כזו, לצורך העניין זה שהם בזום זה לא רלוונטי, מבחינתי הם יושבים איתנו כאן בחדר וזו הסיבה שנקטתי בצעד חריג מאוד שאני אומר לכם, כיושב ראש ועדות בכנסת הרבה מאוד שנים אף פעם לא הוצאתי חבר ועדה, גם כשהוא אמר דברים לא נוחים וגם כשהוא אמר דברים לא לעניין וגם כשהוא אמר דברים משתלחים.

אבי דיכטר: אני חושב שהוא הגדיש את הסאה ומבחינתי זה שמישהו נמצא בזום הוא יושב כאן בחדר מולי ולהשתלח בצורה, לא הבנתם את הערבית, אני מניח, רובכם, אבל היו פה מילים מאוד קשות, מאוד מבזות, על סוגיות שבמונחים של ערבים, מוסלמים, בדואים, במונחים של כבוד, ולפני עסקים אין לכם טיפת כבוד.

אבי דיכטר: משפטים שאני מבקש מצוות הוועדה למצוא דרך לתמלל את הדברים שהוא אמר בערבית כי אני חושב שכדאי שזה יהיה לנגד עינינו.

אבי דיכטר: אני לא יודע באיזה עיתוי ובאילו נסיבות מישהו ירצה להבין ולדעת, כדאי שהדברים האלה יהיו לנגד עינינו.

אבי דיכטר: אני אומר לכם, כאחד שהבין את הדברים שהוא אמר, אלה דברים קשים מאוד, כשלא הצלחנו לקבל אותם בהתחלה אני הייתי בטוח שהם ניתקו וירדו ואמרו: שמע, המדינה הזו היא מדינת עולם שלישי, אנחנו יורדים, הם ירדו מהפסים, אנחנו יורדים מהקו.

אבי דיכטר: זה שהם נשארו על הקו זה רק מראה שאתה מדבר עם אנשים מקצועיים, יודעים מה הם עושים, מבינים את מי הם מייצגים, מבינים את מה הם מייצגים וזה אולי היה בעיניי אחד הדברים היותר חשובים, למרות שאין לזה שום קשר לקרן, ישיר בוודאי לא, אבל יש לזה קשר חזק מאוד עם הנושאים שלנו.

אבי דיכטר: את התרגום אני ארצה שנעשה גם כדי לעדכן את משרד החוץ, משרד ראש הממשלה, אני לא יודע באיזה דרך הסיפור הזה עשוי או עלול להגיע בבומרנג בחזרה, כי אלה דברים קשים מאוד.

אבי דיכטר: אוקיי, סליחה שככה סטינו, אבל לא הייתה ברירה, אני רציתי לסגור את זה עכשיו.

אבי דיכטר: הייתה אמורה להיות איתנו נציגה מאזרבייג'ן, גם בזום, אתמול קיבלנו הודעה ממשרד החוץ שמשרד החוץ שם לא אישר לה.

אבי דיכטר: ניסינו, נטלי באה, הביאה לי איזה שהוא שם של קוסם שאפשר דרכו לנסות לקדם את זה, יושב ראש ועדה שם, דיברתי איתו ישירות, הוא הבטיח לסייע, כנראה שמול משרד החוץ גם הוא לא הצליח לפתור את הבעיה, אז אנחנו נשארים בלי אזרבייג'ן ואנחנו בכוחות פנימיים.

אבי דיכטר: עמי, תורך.

אבי דיכטר: נתנאל, מי מציג?

עמי צדיק: נתנאל מציג, בוקר טוב לכולם.

אבי דיכטר: מאה אחוז, כן, ראיתי בחוברת שזה נתנאל באישור בד"צ מה שנקרא, בד"צ עמי.

נתנאל יהושע: בוקר טוב, אדוני היושב ראש.

נתנאל יהושע: התבקשנו לקראת הדיון לבדוק איך קרנות עושר בעולם מנהלות את הכספים שלהם, זה לאחר הרבה דיונים שהיו פה בוועדה.

נתנאל יהושע: כיום החוק קובע שקרן העושר שלנו, הקרן לאזרחי ישראל, הכספים שלה יושקעו אך ורק בחו"ל ומכיוון שעלו דעות בוועדה, במהלך הדיונים, שאולי גם צריך להשקיע בישראל ולא רק בחו"ל אז התבקשנו לבחון את העניין.

אבי דיכטר: אגב, יש קרנות עושר שמשקיעות גם בחו"ל ולא רק בחו"ל?

נתנאל יהושע: כן.

נתנאל יהושע: רק נחזור בקצרה על הסיבות העיקריות של הקמת קרן עושר, אז הסיבה הראשונה הידועה זה המחלה ההולנדית.

נתנאל יהושע: זאת אומרת בעקבות גילוי משאב טבע, מקטינים את היבוא של מוצרי אנרגיה וזה מה שמוביל לעלייה בשער המטבע, לפעמים יש גם יצוא של מוצרי אנרגיה שמוביל לעוד יותר ייסוף בשער המטבע ובעצם כששער המטבע של המדינה גבוה אז זה פוגע בתחרות של שאר ענפי המשק.

נתנאל יהושע: בישראל בעיקר מה שחשוב מאוד זה גם ההייטק.

נתנאל יהושע: המטרה השנייה של קרן עושר ריבונית זה חלוקה בין דורית, זאת אומרת מכיוון שמשאב טבע הוא מתכלה אז אומרים שלא רק הדור הנוכחי זכאי ליהנות ממשאב הטבע הזה, אלא גם הדורות הבאים.

נתנאל יהושע: נציין שבישראל הקרן לא מקבלת את כל ההכנסות ממשאבי הטבע, אלא רק חלק מהן, זאת אומרת הדור הנוכחי כן נהנה ממשאבי הטבע ורוצים להשאיר גם לדורות הבאים.

נתנאל יהושע: הסיבה השלישית היא כרית ביטחון, זאת אומרת חס וחלילה במקרה אסון של המדינה, כמו חס וחלילה רעידת אדמה, בשונה מהאסון הבינלאומי עכשיו של הקורונה, שזה משפיע על כל העולם, אבל כשיש אסון במדינה ספציפית אז סביר להניח שיחול פיחות בשער המטבע שלה ולקחת הלוואות יהיה יותר יקר ולכן קרן כזאת יכולה לסייע בתור עזרה בשעת צרה.

נתנאל יהושע: מדינות בעולם בשיתוף קרן המטבע הבינלאומית גיבשו כמה עקרונות, שקוראים להם עקרונות סנטיאגו.

נתנאל יהושע: יש שם 24 קווים מנחים לגבי איך קרנות הון ריבוניות צריכות לפעול.

נתנאל יהושע: המטרות העיקריות זה קידום ממשל תקין, שקיפות, מתן דין וחשבון, שיטות השקעה נבונות.

נתנאל יהושע: אלה הדברים העיקריים.

אבי דיכטר: סליחה על הבורות, מה זאת אומרת סנטיאגו?

אבי דיכטר: הייתה ועידה בסנטיאגו, מה זה היה?

נתנאל יהושע: כן, הייתה ועידה ובסוף גיבשו את העקרונות עם קרן המטבע הבינלאומית.

אבי דיכטר: שזה מתי היה, באיזה שנה?

נתנאל יהושע: אם אני לא טועה בסביבות שנות ה-80.

נתנאל יהושע: בעקבות העקרונות האלה הוקם גם ארגון של הפורום הבינלאומי של קרנות בינלאומיות.

אבי דיכטר: שאנחנו אמורים לדבר איתו בשיחת זום בקרוב.

נתנאל יהושע: אז נכון לשנת 2020 שותפות בו 39 מדינות, 34 חברות מלאה, חמש חברות חלקית, אבל זה וולונטרי, למשל נורבגיה, שהיא אחת הקרנות הגדולות בעולם, היא לא חברה בארגון, זה לא משהו מחייב את כל הקרנות בעולם להיות חברים בו, זו רשות.

נתנאל יהושע: אז סך הכול בעולם כיום, נכון לשנת 2020, יש 76 קרנות עושר ב-57 מדינות.

נתנאל יהושע: כמו שראינו, באיחוד האמירויות יש כמה קרנות, יש עוד מדינות שיש להן מספר קרנות ופה אנחנו רואים את חמש הקרנות הגדולות נכון ל-2019, אנחנו רואים סין, איחוד האמירויות, נורבגיה, הונג קונג וסינגפור, ובעמודה השמאלית אנחנו יכולים לראות את היחס בין השווי של הקרן לתוצר ורואים שלמרות שסין היא הקרן הגדולה ביותר אז דווקא היחס של הקרן לתוצר שלה הוא הנמוך מבין החמש.

נתנאל יהושע: אנחנו נסקור כמה קרנות ספציפיות.

נתנאל יהושע: איחוד האמירויות, שמענו כאן סקירה נרחבת, אני רק אציין ממה שהם מפרסמים, 80% מההשקעות הם מחוץ למדינה, זאת אומרת בסביבות ה-20% הם כן משקיעים באמירות ו-80% הם מחוץ למדינה.

נתנאל יהושע: נעבור לנורבגיה, להם יש, ראינו, 1.2 טריליון דולר, שזה כמעט 280% מהתוצר.

נתנאל יהושע: כספי הקרן הם גם משאבי טבע.

אבי דיכטר: הם אמרו לנו שהם 1.3 טריליון דולר.

נתנאל יהושע: כן, זה נכון לסוף 2019.

עמי צדיק: זה שער החליפין, כיוון שהעסקים שלהם הם בקורונה נורבגית ברגע שממירים את זה לדולר זה – הכול בדולרים.

אבי דיכטר: זה רק 200 מיליארד.

נתנאל יהושע: כבר עברה כמעט שנה מאז הנתונים האלה.

עמי צדיק: אנחנו בהפרשים הסטטיסטיים שלהם.

נתנאל יהושע: מה שמיוחד בקרן הנורבגית זה שעל פי ההגדרה שלהם כל ההשקעות הן מחוץ למדינה, זאת אומרת הם לא משקיעים שום דבר במדינה.

נתנאל יהושע: בשנת 2018 התשואה שלהם הייתה דווקא שלילית, מינוס 3% ובשנת 2019 התשואה הייתה 22% ומהקמת הקרן התשואה הממוצעת הייתה כ-6% תשואה.

נתנאל יהושע: סינגפור היא גם מיוחדת.

נתנאל יהושע: יש לה 870 מיליארד דולר, שזה 234% מהתוצר.

נתנאל יהושע: המקורות הכספיים זה לא משאבי טבע, זאת הקרן הראשונה שלא ממשאבי טבע אלא מיתרות מטבע חוץ שיש לה.

נתנאל יהושע: הם משקיעים גם במדינה וגם מחוץ למדינה, לא רק מחוץ למדינה.

אבי דיכטר: איך משקיעים מיתרות מטבע חוץ?

אבי דיכטר: אתה יכול להסביר במילה?

נתנאל יהושע: יש להם עודפים במטבע חוץ.

אבי דיכטר: אני לוקח אצלנו, נסה לנסח את זה במונחים שיעזור לי להבין את הפוטנציאל אצלנו.

אבי דיכטר: גם אצלנו יתרות מטבע חוץ, בגלל סיבות אחרות, קפצו לסדרי גודל של 150 מיליארד או משהו כזה?

נתנאל יהושע: כן, אז הכספים האלה מושקעים מחוץ למדינה, זאת אומרת לא לוקחים חלק מהכסף ומשקיעים במדינה.

נתנאל יהושע: בנק ישראל, אני לא יודע אם הוא משקיע את הכול מחוץ לישראל, יכול להיות שחלק מהכספים הוא כן משתמש בהם בארץ.

נתנאל יהושע: בסינגפור הכול הם משתמשים בו - - -

אבי דיכטר: לא, אבל יש הבדל אם הבנק הפדרלי משקיע את זה, או הקרן משקיעה את זה.

עמי צדיק: לא, אבל פה מדובר בקרן שהיא כמו הקרן שלנו, אבל הכספים מגיעים מעודפים תקציביים בעיקר.

עמי צדיק: כלומר זה כסף תקציבי שנותר בגין שנים של עודף.

עמי צדיק: זה בעצם התגשמות חלום פרעה, שבשנים טובות תחסוך ותוציא בשנים שחונות.

עמי צדיק: זה מה שהקרן הזאת עושה.

אבי דיכטר: אני מנסה לחשוב רגע בפרוצדורה, זה עובר לקרן שהיא מחליטה להשקיע, לא חשוב המקור הכספי?

עמי צדיק: כן חשוב המקור הכספי לכן אנחנו מדגישים את זה במסמך, השאלה מהו המקור הכספי, אם המקור הכספי הוא משאבי טבע כמו אצלנו וכמו בנורבגיה, אז יש חשיבות היכן משקיעים.

עמי צדיק: אם המקור הכספי הוא עודפים תקציביים או כל מיני סיבות אחרות, כמו שעכשיו נדע בגרמניה לדוגמה, אז שם החשיבות של ההשקעה היא אחרת לגמרי.

עמי צדיק: חשוב להבין את הדברים האלה.

עמי צדיק: כאשר מדובר במשאבי טבע זה מחלה הולנדית וכל הדברים שדיברנו עליהם, זה העברה בין דורית וכו' וכו', כאשר מדובר בעודפים תקציביים, אז ב שנים של עודף זה החלום שיוסף פירש, בשנים של עודף אוספים ובשנים של מיתון, של קשיים, כמו שיש עכשיו, אז מוציאים.

אבי דיכטר: אבל כשזה מגיע לקרן זה one way, זה לא משהו שחוזר.

עמי צדיק: זה מגיע לקרן ונצבר בקרן בשנים שיש עודפים תקציביים.

קריאה: היא ממשלתית?

עמי צדיק: כן.

קריאה: קרן ממשלתית, של המדינה.

עמי צדיק: כן, לא של הבנק המרכזי.

עמי צדיק: אצלנו זה משהו אחר לגמרי.

אבי דיכטר: הבנתי.

אבי דיכטר: כי גם ג'מאל אלג'רואן אמר שאחת הקרנות היא קרן ממשלתית.

אבי דיכטר: הוא דיבר על קרן העושר מה שנקרא, הוא דיבר על קרן אחת שהיא ממשלתית, אולי הקטנה מבין הארבע.

עמי צדיק: של האיחוד, כל יתר הקרנות הן של המדינות.

אבי דיכטר: של הנסיכויות.

עמי צדיק: יש שבע מדינות באיחוד.

נתנאל יהושע: נעבור לרוסיה.

נתנאל יהושע: להם יש 185 מיליארד וזה כמעט 11% מהתוצר, גם אצלם זה ממשאבי טבע, ו-90% מהכספים מושקעים באג"ח של מדינות זרות ועוד 10% מושקע בבנק אצלם.

נתנאל יהושע: נדלג על אוסטרליה, אבל נעבור לאזרבייג'ן.

נתנאל יהושע: הם קרן יותר קטנה, 42 מיליארד דולר, אבל הם כמעט 88.4% מהתוצר.

נתנאל יהושע: אצלם גם הקרן היא ממשאבי טבע וגם אצלם כל ההשקעות הן מחוץ למדינה ולא בתוך המדינה.

אבי דיכטר: אגב, אני אומר את זה לעצמנו, דווקא בגלל ההיקפים, שהם יחסית דומים לנו, בגודל שלנו פחות או יותר, מאוד חשוב לנו לממש את השיחה איתם.

אבי דיכטר: אני אומר, צריך למצוא מועד לחבר אותם לאחד הדיונים, לשמוע מהם, זה מעניין מאוד.

נתנאל יהושע: נעבור רגע לגרמניה.

נתנאל יהושע: אז שם זה קרן שיש לה 26 מיליארד דולר, אבל הכסף התקבל בכלל לצורך הגנת הסביבה, זה התקבל על פי חוק מכל מפעילי תחנות הכוח הגרעיניות ובעצם המטרה שלה היא שמירה על איכות הסביבה ולעזור בכל העניין של הפסולת הגרעינית, אצלם אין עניין של השקעה בתוך המדינה או מחוץ למדינה.

נתנאל יהושע: יש לנו גם את פינלנד, שגם שם זה משהו מיוחד.

נתנאל יהושע: בעצם כל המטרה של פינלנד, של ה-9.3 מיליארד דולר זה להשקיע במניות של חברות חשובות במדינה, זאת אומרת כל הכסף שהגיע בהתחלה זה היה מניות בבעלות המדינה ואז העבירו את זה לקרן והם משקיעים רק בכלכלה המקומית.

אבי דיכטר: ומה המקור של זה?

נתנאל יהושע: זה היה מניות שהיו בבעלות המדינה והם העבירו את זה לקרן והם נהנים עכשיו מהתשואות ומדיבידנדים ומזה היא צומחת.

אבי דיכטר: אבל זה לא משהו שמתווסף בצורה שיטתית על פי חוק או משהו כזה.

אבי דיכטר: זה העברה חד פעמית.

נתנאל יהושע: זה היה העברה חד פעמית, הם את הדיבידנדים או מעבירים את זה בתור כסף למדינה בחזרה או משקיעים עם זה בעוד מניות, אבל רק במדינה עצמה, של חברות חשובות במדינה.

נתנאל יהושע: זאת המטרה של הקרן שלהם.

נתנאל יהושע: עשינו סיכום קצר של המדינות וגם הוספנו לו את המטבע, כמו למשל פינלנד וגרמניה, חשוב לראות, גם מה מקור הכספים, האם זה ממשאבי טבע או עודפי תקציב או משהו, וגם האם המטבע הוא עצמאי או לא, כי למשל השפעה של פינלנד, גם אם היו לה משאבי טבע, על האירו היא נמוך יחסית מאשר אם יש לך מטבע עצמאי, לכן גם את זה חשוב לבחון כשעושים השוואה בין המדינות.

אבי דיכטר: מבין 76 הקרנות אם הייתי אומר לך להמליץ לוועדה על איזה קרנות כדי לנו להסתכל עליהן כרפרנס ואילו להגיד: חבר'ה, זה אסור בשום פנים ואופן שניקלע למצב שלהן.

אבי דיכטר: אתה יכול לומר לי את השלוש לכאן או שלוש לכאן?

נתנאל יהושע: קודם כל לא עברתי על כל ה-76 קרנות, או על ה-56 מדינות.

אבי דיכטר: מתוך מה שעברת.

אבי דיכטר: בסופו של דבר אין סיבה שנמציא את הגלגל, יש פה גלגלים קיימים וכדאי לנו להסתכל מה הגלגלים שעובדים נכון ומה הגלגלים שעובדים לא נכון.

עמי צדיק: החוק בישראל התבסס, זה נאמר בדיונים בוועדה על בסיס הפעילות של הקרן בנורבגיה.

עמי צדיק: מי שהכין את הצעת החוק נסע לשם, כמו ש עושים עכשיו בוועדה, נסע, ביקר וראה איך זה עובד בנורבגיה וזה עובד ממש קופי אחד לאחד, גם היכן משקיעים, גם במי מנהל את הקרן, גם במנגנון העברת הכספים מהקרן למדינה ואיך זה נרשם, מבחינת הניהול הפיסקלי של תקציב המדינה, איך זה נרשם, איך זה משנה את העודף או את הגירעון של תקציב המדינה מדי שנה, כי הכספים האלה מגיעים מהקרן ולא מגיעים ממיסים וכו' וכו' וכו'.

עמי צדיק: בעצם המודל של ישראל זה נורבגיה.

עמי צדיק: בוחרים את נורבגיה כי ברוב הקרנות שציין נתנאל אלה מדינות עולם שלישי, שם העקרונות התקציביים גם והפיסקליים הם שונים לגמרי מהמדינות המפותחות.

עמי צדיק: אחת הסיבות של עקרונות סנטיאגו, במעורבות ובייעוץ של הבנק העולמי, זה באמת לנסות ליצור מנגנונים הרבה יותר מסודרים, נקרא לזה בלשון עדינה, ושקופים לטובת האזרחים באמת ולא לטובת כל מיני התנהלויות.

עמי צדיק: כשמשקיעים בתוך המדינה יש לחצים איפה להשקיע וכו', יש עם זה המון דברים שעשויים, לא בהכרח, לעוות את אופן פעילות הקרן.

עמי צדיק: לשאלתך, קשה מאוד לדעת למי להשוות, כי לנורבגיה בטח שאפשר להשוות, אבל ביתר המדינות המקור לכספים הוא שונה מישראל.

עמי צדיק: נניח בגרמניה ראינו, זה לא מקור להשוואה, אותו דבר במדינות מערביות אחרות, לעומת זאת מדינות עולם שלישי זו בעיה בגלל מה שדיברנו.

עמי צדיק: לכן אין פה תשובה פשוטה לשאלה הזו, אין פה תשובה חד משמעית למדינה מסוימת וזהו.

עמי צדיק: מה שצריך לעשות, וזה החלק האחרון של המסמך שלנו, שעכשיו נתנאל יסקור את זה גם, זה להראות את המצב בישראל ומה קרה עד היום.

עמי צדיק: הרי ההכנסות מגז כבר כמעט עשר שנים מאז תמר ואנחנו נראה איך זה השפיע, איך זה השפיע על שער המטבע, איך זה השפיע על ההשקעות בישראל, איך זה השפיע על התעשייה הישראלית.

עמי צדיק: יש הרבה מאוד נתונים במסמך שמשקפים את כל הדבר הזה כדי להבין את ההשפעה הייחודית על ישראל כי ישראל שונה ממדינות אחרות, גם מדינות כמו נורבגיה, במובן הזה שיש באופן מובנה עודף גדול מאוד בחשבון השוטף, זה הפער בין הכספים שמגיעים לארץ לכספים שיוצאים מהארץ בגלל מגזר הייטק מאוד דינמי ומאוד מפותח שמושך לפה, כמו שהוא ציין בעצמו על ה-FDI, על ה-Foreign Direct Investment, הנציג מהאמירויות, שמושך לפה המון כספים, כמעט כל שבוע יש פה איזה אקזיט, כתוצאה מזה דולרים מגיעים לישראל, חלקם מומר לשקלים, מחזקים את שער השקל, מוסיפים לזה עכשיו את ההכנסות מגז טבעי, גם החלפת פחם בנפט וגם החל מהשנה באופן אינטנסיבי גם יצוא למדינות שכנות, המשמעות היא מבחינת המשק הישראלי, מצד אחד זה טוב מאוד לכלכלה, כי זה מחזק את הכלכלה, מצד שני זה גורם לבעיה ולכאב ראש כי השקל מתחזק וזה איום גם לתעשיית ההייטק.

עמי צדיק: לכן ההשוואות האלה הן מאוד מסובכות ולא כל כך פשוט להגיד, גם ההשוואה של אחוז הקרן מהתוצר, וראינו שבישראל זה ממש נמוך מאוד לעומת המדינות שהראינו, שבחלקן זה יותר אפילו מ-100% מהתוצר, גם ההשוואה הזו לוקה בחסר כי אצלנו העודף בחשבון השוטף הוא מאוד מאוד גבוה.

עמי צדיק: זו נקודת חוזק לכלכלה, כשעכשיו עושים רייטינג לכלכלה הישראלית, חברות דירוג אשראי עולמיות כמו S

אבי דיכטר: עמי, אני מנצל את העובדה שלצערי אין פה חברי כנסת נוספים, אז אני מעדיף לעשות את הדיון ואת ההערות תוך כדי ולא להתאפק עד הסוף, מה שהיה קורה במצב אחר, ולכן אני אומר בהקשר של מה שנתנאל סקר ואתה אמרת עכשיו, מבחינת פוליטיקאים הקרן הזו היא דבר לא רצוי, ברמה העניינית, כי ממשל רוצה למקסם את העשייה שלו בתקופת כהונתו.

אבי דיכטר: הקרן הזו היא החלטה שהיא באמת צופה פני עתיד ואומרת לא, אתה תיקח נתח מסוים, על פי עקרונות תנ"כיים בכלל, תיקח נתח מסוים ותשמור לדורות הבאים.

אבי דיכטר: תשמע, זו החלטה באמת קיומית, לא אסטרטגית, קיומית, ולכן הקרנות שנתנאל סקר מאוד מסקרנות מבחינתי, כולל האמירויות, כולל הנורבגים.

אבי דיכטר: האמירות בכלל זו מדינה בסדר גודל של ישראל מבחינת אוכלוסייה, הם עשרה מיליון איש, כל האמירויות.

אבי דיכטר: לא יודע כמה יש בנורבגיה.

עמי צדיק: ארבעה מיליון.

אבי דיכטר: גם כן, היא מגודל האוכלוסייה שלנו, ואתה רואה איך מדינות הסתכלו קדימה והנורבגים, אני זוכר, שאלנו אותו מתי קמה הקרן, הוא אמר ב-1990, אבל שש שנים לא נכנס שקל או קורונה אחת לחשבון.

אבי דיכטר: תשמע זו אמירה מאוד חזקה, אנחנו שש שנים ואנחנו עצבניים, שש שעות ואנחנו עצבניים.

אבי דיכטר: העובדה הזאת היא מאוד מעניינת, היא מרתקת, לא שהיא מעניינת, להסתכל ולהתאפק ובסופו של דבר זה משתלם.

אבי דיכטר: זה לא קורה במשמרת שלך, אבל אי אפשר לראות את החיים כמשמרת שלך.

אבי דיכטר: כמו בכל הנושאים, משמרת מסתכלים, תוכנית חומש זה נראה כבר על הקשקש, יש לא מעט דברים שמסתכלים עשר שנים קדימה או 30 שנה קדימה.

אבי דיכטר: סתם לדוגמה בעולם הביטחון, במטוסים אתה מסתכל 30 שנה קדימה, אוניות אתה מסתכל 30 שנה, צוללות אתה מסתכל 30 שנה קדימה.

אבי דיכטר: כמה מפקדי חיל ים התחלפו וכמה רמטכ"לים התחלפו ואתה מבין שזו באמת ראייה לאומית אמיתית, אתה יודע מה?

אבי דיכטר: סופר חשובה, קיומית אני מגדיר אותה.

אבי דיכטר: ולכן מה שאתה סוקר בעיניי ומבחינתי זה סופר מעניין.

אבי דיכטר: גם אם אתה לא יכול לממש את זה, זה נותן חומר למחשבה.

אבי דיכטר: כל הערה שאמרת בשולי הדברים על מקורות כספיים אופציונליים ופוטנציאליים לקרן הוא סופר משמעותי עבורנו מפני שבצדק אמרת, עמי, כל שבוע יש לנו איזה אקזיט של הייטק שיכול להיות בעשרות מיליוני דולרים, מאות מיליוני דולרים או מיליארד פלוס בחלק מהמקרים.

אבי דיכטר: איך זה שאנחנו מהסוגיה הזו עדיין כמדינה לא חשבנו במונחים של מה שחשבנו על הגז?

אבי דיכטר: מה שונה הגז מההייטק?

עמי צדיק: זה שונה מאוד, כי בהייטק עובדים הרבה אנשים, יחסית, עובדים בזה 10% לפחות, משהו כזה, מהאזרחים בישראל והמשכורות והרווחים באים לאוכלוסייה מאוד רחבה, זה הרבה אנשים.

עמי צדיק: לעומת זאת במשאבי טבע כמעט שאין עובדים, הדבר הזה, יש בסקירה על הנושא הזה, למה זה גורם, זה גורם לכך שיש זרם כספי ענק שנכנס למדינה והוא לא מביא לעוד תעסוקה במובן הזה ולכן, בגלל ששער המטבע, שזה דבר מאוד חשוב למדינה, זה מה שקרה בהולנד בשנות ה-60 וה-70, זה גרם לכך שנכנס המון כסף למדינה, הגילדן ההולנדי התחזק כל כך שכל יתר התעשיות, לא תעשיות משאבי טבע, גז ונפט, אלא תעשיות אחרות שייצרו ומכרו למדינות אחרות באירופה, הן גוועו.

עמי צדיק: זאת הבעיה.

עמי צדיק: זה באמת נכון מה שאתה אומר, בכלכלה קוראים לזה דחיית סיפוקים, אנחנו יודעים שבמדינות שבגלל סיבות תרבותיות כאלה ואחרות, כמו בצפון אירופה, דוחים סיפוקים ודוחים דברים לאחרי ויש חשיבה של הדורות הבאים גם, אז הן יותר מצליחות, הן יותר משגשגות, יותר מצליחות, שיעור החיסכון הלאומי מסך התוצר הוא מאוד גבוה.

עמי צדיק: יש על זה המון ספרות מקצועית על הדברים האלה.

עמי צדיק: אני רק רוצה לציין שמה שאמרת על הפוליטיקאים, אתה אמרת, מי שחוקק את החוק זה פוליטיקאים, פה בחדר הסמוך, בוועדת מדע.

אבי דיכטר: כן, תראה, פה ושם גם פוליטיקאים עושים דברים טובים.

עמי צדיק: לא, יותר מזה, לפני 20 שנה הכנסת הקימה נציבות בתוך הכנסת, זה נקרא נציבות הדורות הבאים, גם לחשוב על כל - - -

אבי דיכטר: כן, אני הצטערתי שהיא נסגרה, דרך אגב.

עמי צדיק: אבל העבירו את היכולות המחקריות שלה אלינו למרכז המחקר והמידע של הכנסת כדי שגם אנחנו, במחקרים שלנו, כמו המסמך הזה, נסקור כל מיני השפעות מה קורה עם הדורות הבאים.

עמי צדיק: זה דבר אחד.

עמי צדיק: דבר שני, מעבר ליתרות המט"ח של בנק ישראל, שזה נושא אחר לגמרי, יש עוד קרן של הביטוח הלאומי, הזכרתי את זה באחד הדיונים, ששם יש עודפים, הרי הביטוח הלאומי מקבל מיסים מכולנו, כשכירים וכמעסיקים, ומשלם קצבאות לכל האוכלוסייה ונוצרים עודפים, בדיוק כמו אותה קרן בסינגפור או במדינות אחרות.

עמי צדיק: מהעודפים האלה נוצרה קרן שעכשיו שוויה יותר מ-200 מיליארד שקלים.

עמי צדיק: כל הכספים האלה נמצאים בחשבון מיוחד במשרד האוצר והקרן הזאת תשמש את הביטוח הלאומי לעיתות סגריר כמו בעוד עשרות שנים כשאחוז האוכלוסייה המבוגרת בישראל יגדל בצורה דרמטית וזה ישנה את כל המאזן הכספי של הביטוח הלאומי.

אבי דיכטר: אבל זה בדיוק העניין.

אבי דיכטר: כשאתה לוקח 200 מיליארד שקל בביטוח לאומי, 150 מיליארד שקל בבנק ישראל, אתה מחבר את הסכומים הקטנים האלה, במרכאות, ופתאום אתה שואל את עצמך, רגע, מי מנהל ברמה הלאומית את המקסום של הרווח שאפשר לעשות מהסכומים האלה לטובת הדורות הבאים?

עמי צדיק: כל אחד מהדברים האלה הוא חיה אחרת לגמרי.

עמי צדיק: הקרן מיתרות המט"ח של בנק ישראל מושקעת בדברים מאוד מאוד בטוחים, הפרופיל הסיכוני שם הוא מאוד מאוד נמוך.

עמי צדיק: לאחרונה הם טיפ-טיפה העלו אותו אז הם משקיעים במניות של חברות כמו אפל ואמזון וחברות כאלה, אבל ממש בצורה מינורית.

עמי צדיק: זה כסף שמושקע בדברים מאוד בטוחים והוא חלק מהמדיניות המוניטרית של בנק ישראל, הוא לא קשור, הוא גם לא קשור לתקציב, הממשלה או הכנסת לא יכולים לעשות בו שימוש, הוא נתון כולו אוטונומית להחלטות של בנק ישראל כחלק מהמדיניות המוניטרית שלו.

עמי צדיק: הביטוח הלאומי זה כסף שהוא רשום באיזה שהוא מקום, הוא נמצא בעיקרון באוצר, הוא גם באמת לא נמצא, זה כמו חשבון בנק שלנו, שיש כסף, אבל לא באמת הכסף שם.

אבי דיכטר: לא הבנתי, אמרת שני דברים שהם קצת נשמעים לי סותרים.

אבי דיכטר: אמרת, הם רשומים באיזה שהוא מקום, אבל הם לא רשומים.

עמי צדיק: הם רשומים, אבל זה לא כמו הקרן שלנו, הקרן לאזרחי ישראל, שבאמת יהיה כסף, באמת יהיה גוף שינהל את הכספים האלה.

עמי צדיק: במקרה הזה זה רשום במשרד האוצר כעודף שנתון לזכות המוסד לביטוח לאומי כדי שבעוד כמה שנים, כשיהיה גירעון בתקציב של הביטוח הלאומי, אז ייקחו כסף מהקרן הזו ולפי ניתוחים שנעשו, גם על ידי אקטוארים של הביטוח הלאומי וגם מוסמכים שלנו, בעוד בערך 20 שנה, בתחילת שנות ה-40 של המאה הנוכחית הקרן הזאת תלך ותיעלם, יתחיל תהליך של ירידה בגלל שינויים דמוגרפיים בישראל, בגלל מצד אחד גידול בהוצאות בעיקר קצבאות זקנה, זו הקצבה הכי גדולה, והשינויים הדמוגרפיים בישראל, הקרן הזאת תלך ותדעך עד שהיא תגיע לאיון.

אבי דיכטר: לא, אבל אתה יכול להשפיע על השיפוע של הדעיכה של הקרן הזו, אתה יכול ליצור לה שיפוע שהיא תדעך בעוד 40 שנה או שיפוע ירידה בעוד 100 שנה, לפי החישוב האקטוארי.

עמי צדיק: נכון, יש פה כל מיני הנחות אקטואריות, אבל התשואה על הכספים האלה - - -

אבי דיכטר: אבל אלה אקטוארים של ביטוח לאומי.

עמי צדיק: לא הבנתי.

אבי דיכטר: הביטוח הלאומי גובה מאיתנו, אזרחי ישראל, את המס הנדרש והוא עשה לעצמו קופה קטנה, לא חשוב שהיא גדולה, אבל היא קופה קטנה, ואני שואל את זה דווקא מהזווית שלנו כגוף שמפקח על קרן אזרחי ישראל, אני מנסה לחשוב ולשאול בקול רם, הרי אתה שומע פה בסקירות, וגם מה שנתנאל ככה פירט, על מקורות של קרן אזרחי נורבגיה, סינגפור ואחרות, שהקרן הזו היא נטענת ממקורות כספיים שהם לאו דווקא משאבי טבע, ואני שואל איפה האנלוגיה לישראל, האם לא הגיע הזמן, אני שואל לא כדי לתת עכשיו פתרון, האם לא הגיע הזמן שלא הביטוח הלאומי יחשוב על עצמו ולא בנק ישראל יחשוב על עצמו, אלא שמדינת ישראל תוכל לחשוב חשיבה יותר כוללת מכספים שנגבים מהאזרחים.

אבי דיכטר: הסקירות האלה, התרומה הגדולה ביותר שלהן, שזה נותן לך פרספקטיבה שונה ממה שהקרן התחילה ב-2014 כשעבר החוק.

אבי דיכטר: תכנתו אותנו גז, אחרי זה אוצרות טבע, ואנחנו שם, ופתאום אתה רואה שיש קרנות שנבנות, נשענות, נטענות ממקורות נוספים וזה מאוד מסקרן.

אבי דיכטר: מאוד מסקרן.

אבי דיכטר: תפדאל.

עמי צדיק: מה השאלה?

עמי צדיק: יכול להיות.

עמי צדיק: עוד פעם, לכל קרן יש את הדנ"א שלה.

אבי דיכטר: תזכור שאנחנו כל הזמן אוספים נתונים במקביל לפיקוח על הקרן, אנחנו מפקחים על זה שהקרן קום תקום ועובדים על זה ומחוקקים ומנסים להקדים, מחר היה צריך לעבור החוק בקריאה טרומית, לא יודע אם תתפזר הכנסת או לא תתפזר הכנסת הלילה, גמרנו את נסי חנוכה, אני לא יודע אם יש מחסנית של נסי פוסט חנוכה, אם אין אז זה ייגמר הלילה והטרומית לא רלוונטית, אם היה או אם יש והטרומית תהפוך להיות קריאה ראשונה או החוק יעבור בשלוש קריאות אז מה טוב, אם היא תעבור רק קריאה ראשונה אז נכריז דין רציפות מתי שהוא, ואם לא, אז נצטרך להתניע את זה מחדש, אבל אנחנו לוקחים את הכול איתנו, אנחנו לא מאבדים שום דבר.

אבי דיכטר: לכן כל מה שאתם הצגתם ומה שאני עשיתי, העצמה של הדברים מבחינת החשיבה שלנו כקרן, זה לא נראה לי מורכב מדי לחשוב במונחים שהוועדה שלנו צריכה להצביע על מקורות כספיים נוספים ריאליים שקיימים בעולם בקרנות מקבילות, כשאנחנו מפקחים עליה, ולשאול את עצמנו האם לא הגיע הזמן לעשות מזה משהו גם במדינת ישראל.

אבי דיכטר: לא חשוב אם זה ההייטק, או הביטוח הלאומי או בנק ישראל או תחום אחר, שלא נגענו בו.

אבי דיכטר: אתה למד מכל הדברים האלה שאנחנו באמת בהתחלה.

עמי צדיק: כן.

עמי צדיק: הצד השני של המטבע זה לא הקרנות והנכסים אלא החובות ולמדינת ישראל יש חוב, אני לא זוכר בדיוק את המספר, בערך 800 מיליארד שקלים שעכשיו גדל בצורה דרמטית.

עמי צדיק: אם היינו 60% ביחס לתוצר לפני המשבר אז עכשיו כנראה נגיע בסוף השנה הבאה, בסוף 2021 לקרוב ל-80% מהתוצר.

אבי דיכטר: אבל תקן אותי אם אני טועה, אני לא זוכר שמביטוח לאומי או מבנק ישראל אנחנו שואבים כספים לכיסוי החוב הזה.

עמי צדיק: לא.

עמי צדיק: יש פה שני דברים שונים לחלוטין.

עמי צדיק: יתרות המט"ח של בנק ישראל לא קשורות בכלל למאזן התקציבי והפיסקלי של הממשלה, זה יצור אחר לגמרי, גוף אחר לגמרי, כספים אחרים לגמרי, הם חלק מניהול המדיניות המוניטרית של בנק ישראל, הם קונים דולרים מסיבות שלהם כחלק מהמדיניות המוניטרית של לממש את המטרות של בנק ישראל, כשהמטרה הראשונה זה יציבות מחירים והמטרה השנייה התעסוקה כמה שיותר גבוהה.

עמי צדיק: בביטוח לאומי יש פה בעצם רישום תקציבי.

עמי צדיק: כיוון שבמהלך השנים העודף של הביטוח הלאומי היה גבוה וההכנסות עלו על ההוצאות אז נרשם, אין להם את הקרן אצלם ביד, זה קרן שמנוהלת לכאורה על ידי האוצר עם תשואה קבועה מראש, על אחוז ריבית קבוע מראש, נניח 4%-3%, משהו כזה, בשנה, אין פה השקעות ואין פה כלום, זה רשום באיזה מקום שיש כסף של ביטוח לאומי באוצר והוא ישמש את הביטוח הלאומי בעיתות מצוקה, בשנים שיש גירעון אז הם ייקחו מהקרן.

עמי צדיק: אין קשר בין הדברים, אלה דברים שונים לגמרי.

עמי צדיק: הקרן הזו, השאלה שנשאלת עכשיו, לאור המצב הכלכלי והיכולת היותר קשה של הממשלה להוציא כספים על תשתיות, על פרויקטים שהם עם תשואות מאוד מאוד גבוהות, האם מוצדק, כמו שאמר פה פרופ' אבי שמחון מהמועצה הלאומית לכלכלה, האם מוצדק להשקיע חלק מהכסף בתוך המדינה, או כלשון החוק המקורי, להשקיע את כל הכסף רק בחוץ.

עמי צדיק: וזאת שאלה, זו שאלה שבאמת צריך לשאול אותה.

עמי צדיק: התקבל פה גם מכתב מהפרופסורים שעיצבו את הקרן, פרופ' איתן ששינסקי ופרופ' יוג'ין קנדל, שהתנגדו לזה.

עמי צדיק: אנחנו קטונו, אנחנו רק מביאים את הפלוס והמינוס של כל מודל.

עמי צדיק: אנחנו רק אומרים שכשמשווים את ישראל למדינות אחרות מאוד צריך להיזהר בהשוואות האלה.

עמי צדיק: המודל שלנו מבוסס על המודל בנורבגיה ושם ההשקעות הן רק מחוץ למדינה בגלל הסיבות שציינו.

עמי צדיק: בישראל יש עוד תופעה, מה שאמרתי קודם, שיש פה באופן מובנה עודף מאוד גדול בחשבון השוטף שהוא יש לו יתרונות גדולים מאוד והוא אחד מאבני החוזק של הכלכלה, מצד שני, כמו בכל דבר בחיים, הוא גם משפיע לרעה על היכולת התחרותית של ישראל בשווקים בינלאומיים בגלל שער השקל.

עמי צדיק: לפי הנתונים שעכשיו נראה, אולי נמשיך לראות את המצגת ונראה את הנתונים, השקל מאוד התחזק בשנים האחרונות, בעיקר בתחילת ההפקות של גז, זה היה ב-2013 עם ההפקה של תמר, וזה קורה גם השנה.

עמי צדיק: השנה התחיל יצוא הפקה מלווייתן ויצוא מלווייתן לירדן ולמצרים ואנחנו רואים עוד גל של התחזקות של השקל.

עמי צדיק: יש לזה עוד המון סיבות אחרות, אבל אחת הסיבות, אין ספק, היא הגז הטבעי.

עמי צדיק: יתרה מכך, אם בנק ישראל התחיל לרכוש מט"ח ב-2008 בצורה אינטנסיבית, תיכף נראה את הנתונים, הוא הגיע מרמה של 28 מיליארד דולר לרמה של כמעט 160 מיליארד דולר בתקופה הזאת, במהלך התקופה, נדמה לי לפני שבע שנים, הוא פתח עוד מין תוכנית רכישות שמיועדת לקלוט את ההכנסות מהגז הטבעי, את עודפי המט"ח מהגז הטבעי.

עמי צדיק: כלומר יש ירידה דרמטית ביבוא של חומרי אנרגיה, שזה נפט ופחם, ירידה דרמטית כמותית, תיכף נראה את הנתונים, ביבוא כמותי של פחם על ידי חברת הפחם הלאומית לצורך ייצור חשמל וזה גרם לכך, בין היתר, בין הדברים האחרים, שהשקל מאוד מאוד התחזק וזו בעיה.

עמי צדיק: יש פה בעיה עם העניין הזה.

אבי דיכטר: אני מבקש, עשר דקות לרשותכם, עמי ונתנאל, וחמש דקות סיכום שלי ואנחנו מסיימים ב-12:00 כי יש לנו עוד מחויבויות אחרות.

נתנאל יהושע: אז רק נזכיר בקצרה, אנחנו דיברנו על המחלה ההולנדית, של ייסוף המטבע בעקבות משאבי גז, שזה גם מפחית את היבוא, אז הנה אנחנו רואים את הפקת החשמל, יבוא פחם לחשמל שפחת, אנחנו רואים ב-2012 ואת הירידה עד 2020, ב-2013 התחיל להיכנס הגז מתמר שהוא מחליף את הפחם לייצור חשמל ומדובר פה על ירידה של 44% ביבוא פחם לצורך ייצור חשמל.

נתנאל יהושע: נעבור, כמו שעמי דיבר, על העודף בחשבון השוטף.

נתנאל יהושע: כמו שעמי אמר, זה שווי היצוא פחות שווי היבוא, כלומר ככל שמייצאים יותר מאשר מייבאים אז יש עודף.

נתנאל יהושע: אז אם אנחנו רואים שבשנת 2000 היינו בגירעון בחשבון השוטף אנחנו רואים ב-2019 שאנחנו כבר בעודף בחשבון השוטף ומ-2003, אז התחלנו להיות בעודף אנחנו בעלייה של 711%, מ-2003 עד היום.

נתנאל יהושע: נעבור לשקף הבא, שער השקל.

אבי דיכטר: אני עוד בדור שאני זוכר את השקל, שלוש לירות.

עמי צדיק: זה רק אני ואתה פה.

אבי דיכטר: זה מעניין.

עמי צדיק: אחרי זה היה שקלים ואחרי זה היה שקלים חדשים.

נתנאל יהושע: מ-2007 ל-2020 אנחנו רואים ירידה של 16% בשער הדולר לעומת השקל ושל 30% בשער האירו, כלומר השקל התחזק מול הדולר ומול האירו.

נתנאל יהושע: כמו שאמרנו, זה פוגע בכושר התחרות של שאר התעשיות במשק.

נתנאל יהושע: אם אנחנו השווינו קודם את היחס של הקרן לתוצר במדינות, בשנת 2020, לפי מה שצפוי, אז היחס של הקרן לתוצר צפוי להיות בסביבות 2.8%, בשנת 2050 3.1%.

נתנאל יהושע: אלה הנתונים על ישראל.

נתנאל יהושע: סיכום קצר לגבי היתרונות והחסרונות של השקעה בחו"ל או בשוק המקומי.

נתנאל יהושע: השקעה בחו"ל זה ממתן את התחזקות השקל, כי אם ישקיעו רק בארץ זה עלול להגביר את התחזקות השקל ולפגוע בתעשייה בכלל ובהייטק בפרט, שזה הקטר של ישראל.

נתנאל יהושע: כרית ביטחון למצבי חירום, אז עדיף שהיא תהיה גם במטבע חוץ כי, כמו שנאמר גם פה בוועדה, שאם חס וחלילה יש אסון אז צריך גם לייבא הרבה דברים אז אם יש לך שקל והחל פיחות במטבע אז הוא שווה פחות, אם יש לך מטבע חוץ זה יותר מועיל.

נתנאל יהושע: וגם יש ניתוק מלחצים פנימיים היכן להשקיע, זאת אומרת אם הכספים מושקעים בארץ עלולים להיות לחצים פנימיים, לא מקצועיים, להשקיע בחברה זו או אחרת או בפרויקט זה או אחר, כאשר כשמשקיעים בחו"ל יש פחות סיכוי להפעלת לחצים לא מקצועיים, לא ענייניים.

נתנאל יהושע: מצד שני, השקעות בשוק המקומי זה יכול להמריץ את הכלכלה במיוחד בעקבות המשבר של הקורונה עכשיו.

נתנאל יהושע: כמו שנאמר פה גם בוועדה, יכול להיות שלפעמים בישראל יש אופציה של השקעה עם תשואה יותר גבוהה ממה שאפשר למצוא בחו"ל ואם אתה מגביל את הקרן רק לחו"ל אז אתה מונע את האפשרות הזאת.

נתנאל יהושע: אלה בגדול היו הנקודות של יתרונות וחסרונות של היכן להשקיע.

עמי צדיק: זה דוב באלסקה שאני צילמתי.

עמי צדיק: זה מראה שוק דובי, שוק דובי זה מיתון בטרמינולוגיה של שוק ההון.

עמי צדיק: ההפוך זה שור.

עמי צדיק: אז אם יהיה מיתון אז הקרן תבוא לעזרתנו.

עמי צדיק: אבל זה לפני הקורונה, נחזור לימים האלה.

נתנאל יהושע: גם לאלסקה יש קרן משל עצמה.

עמי צדיק: כן, לאלסקה יש המון משאבי טבע.

אבי דיכטר: טוב.

אבי דיכטר: עמי, תוספת, משהו שלך?

עמי צדיק: לא, אני חושב שדיברנו על הכול וזו סוגיה באמת פתוחה.

עמי צדיק: לדעתי משרד האוצר ובנק ישראל הם בעד השארת המצב הקיים ולא לשנות את התנאים.

עמי צדיק: יש עוד אפשרות בחוק, שהקרן יכולה להלוות לממשלה כספים במצבי חירום בריבית יחסית נמוכה, אבל היום אנחנו בודקים את זה גם, יש לנו גם מסמכים גם על החוב של ישראל בתקופת הקורונה ואנחנו רואים שהמדינה מגייסת המון חוב חדש כדי לממן את הוצאות הקורונה הענקיות שיש, זה גם לנוכח הירידה בהכנסות ממיסים, ירידה מתונה דווקא, משום מה, זה מאוד מעניין.

עמי צדיק: החוב הזה מגויס עד עתה בריביות יחסית מאוד מאוד נמוכות, עדיין אנחנו לא רואים זינוק בריבית בגלל המצב הכלכלי בגלל המשבר, זינוק בריבית שמדינת ישראל משלמת.

אבי דיכטר: מה זה ריבית נמוכה?

עמי צדיק: עוד פעם, המדינה מגייסת אג"ח, האג"ח הזה, אם היום הריבית שמשלמים על האג"ח הממוצע מגיוסים קודמים של שנים עברו הוא כמה אחוזים, היום כשמגייסים אג"ח חדש לעשר שנים הריבית היא 0.6%, ריבית מאוד נמוכה.

עמי צדיק: בגלל שהריביות בכל העולם נמוכות אז היום האפשרות לגייס חוב חדש – לדוגמה בגרמניה זה בכלל ריבית שלילית.

עמי צדיק: מי שמלווה כסף לממשלת גרמניה בעוד עשר שנים הוא יקבל את אותו כסף חזרה פחות, עם קרן יותר נמוכה, הריבית היא שלילית.

עמי צדיק: זה מאוד מעניין.

עמי צדיק: בישראל היא חיובית אמנם, אבל מאוד מאוד נמוכה.

עמי צדיק: הממשלה משלמת ריבית נמוכה על החוב החדש שהיא יוצרת ולכן אין לה מקום לבוא ללוות מהקרן, לפי החוק של הקרן אפשר ללוות כסף מהקרן, מהקרן עצמה, לא מהתשואות שיהיו בעתיד.

עמי צדיק: בעוד כמה שנים, כשכבר יצטברו בקרן כמה מיליארדי שקלים, וזה יקרה מהר מאוד, לא כדאי לעת עתה, לפי המצב שאנחנו רואים, לממשלה עדיף ללוות כסף כרגיל כמו שהיא לווה כל הזמן בארץ ובחו"ל כי הריביות מאוד מאוד נמוכות עכשיו.

עמי צדיק: בנוסף לזה כחלק מהמדיניות של בנק ישראל הוא יתערב בשוק האג"ח הממשלתי, הוא קונה עשרות מיליארדי אג"ח ממשלתי בשוק המשני, אסור לו להלוות כסף למדינה באופן ישיר לפי החוק, אבל הוא כן יכול לקנות אג"ח ממשלתי בשוק המשני, בבורסה, איגרות חוב של המדינה, ועל ידי כך להקטין את עלויות החוב של המדינה.

עמי צדיק: לכן כיום אין למדינה, וגם ממה שאנחנו מבינים גם במדינות אחרות, הריביות מאוד נמוכות והחובות אמנם גדלים בצורה דרמטית, אבל אין מקום פה עדיין, ממה שאנחנו רואים וגם בנק ישראל רואה את זה - - -

אבי דיכטר: הוא קונה את זה מאיפה, מאיזה כספים?

עמי צדיק: לבנק ישראל יש את המונופול על הכסף, הוא מדפיס את הכסף בעצמו.

עמי צדיק: גם התקציב שלו, דרך אגב, זה התקציב היחיד במדינה, בניגוד לתקציב שלנו בכנסת ושל ועדת הבחירות המרכזית, שזה תקציבים שמגיעים מהאוצר, התקציב של בנק ישראל מגיע מהאוצר, הוא מדפיס.

עמי צדיק: הוא מדפיס כסף גם לצורך המדיניות המוניטרית, גם לצורך העברת כספים לבנקים לצורך הגדלת כמות הכסף במשק וגם לצרכי המימון של ההוצאות שלהם.

עמי צדיק: מה שלנו אסור.

אבי דיכטר: טוב.

אבי דיכטר: קודם כל תודה רבה, באמת ככה הסקירה הזאת תעזור לנו מאוד, גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך, ואני תיכף אסביר איך אני רואה את הדברים.

אבי דיכטר: לפחות בטווח הקצר, המיידי, אני אומר לעצמנו, קודם כל עם יד על הדופק לראות לגבי החוק שאנחנו אמורים להעביר, כל מה שאפשר לעשות.

אבי דיכטר: לא הצלחנו בשבוע שעבר בגלל קונסטלציה פוליטית מורכבת, מסובכת, גם קבלת פטור מחובת הנחה שנדחה וגם היום הקצר שהיה בכנסת ולכן זה נכנס למחר.

אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו, אנחנו ממשיכים עם זה לנסות בכל הזדמנות.

אבי דיכטר: צריך לזכור שגם אם הכנסת מתפזרת ישנם חוקים שמביאים בהסכמה ואפשר את הנושא הזה להסדיר ואני מאמין שאפשר יהיה להעביר את החוק הזה גם אם צריך בשלוש קריאות.

אבי דיכטר: הנושא השני, אמרתי גם תוך כדי, אני מבקש למצות את הנושא של אזרבייג'ן, הוא מעניין, הוא בתחום התדרים שלנו ולכן חשוב מאוד לשמוע את היושבת ראש של הקרן שם.

אבי דיכטר: הדבר השלישי, שהתעורר תוך כדי המצגת של נתנאל וההתייחסויות של עמי וההערות שלי, חשוב מאוד שהוועדה הזאת תנסה לחפש מקורות נוספים שברמה הלאומית נכון שאנחנו נקדם חשיבה ואם צריך חקיקה לגבי המקורות הבאים.

אבי דיכטר: אני אתן לכם דוגמה, משרד האנרגיה הודיע שעד ל-2030 הוא רוצה להגיע למצב ש-30% ממשק האנרגיה מופק מאנרגיה סולרית.

אבי דיכטר: השמש היא פרה חולבת בלתי נגמרת של אנרגיה והשאלה אם נכון שאנחנו נחשוב במונחים של הרחבת ההיטל, אוצרות טבע, לא יודע, שמש זה אוצר טבע, נכון?

אבי דיכטר: אנחנו חושבים אוצרות טבע זה תמיד צריך להיות או על האדמה או מתחת לאדמה.

נתנאל יהושע: זה לא אוצר טבע מתכלה.

אבי דיכטר: לא יודע, אני מציע לחשוב במונחים, אם צריך לטובת החוק אז הוא מתכלה.

אבי דיכטר: זה שהוא יתכלה בעוד, לא יודע אם לומר מיליוני או מיליארדי שנים, זה לא משנה, אבל אם לצורך החקיקה הוא מתכלה אז הוא יתכלה.

אבי דיכטר: אבל עכשיו ברצינות, הסיפור הזה של השמש, כמו האוויר, כמו האדמה וכמו המים, אלה אוצרות טבע לכל דבר ועניין.

אבי דיכטר: אז אתם שכנעתם אותי שמהמים אין מה להתעסק בהיטל ששינסקי כי זה לא התחום.

נתנאל יהושע: לא, בוועדת ששינסקי 2 הם דנו על מים מינרלים וכאלה והחליטו לא להכניס את זה למשאבים.

אבי דיכטר: אני חושב שבנושא הזה יש אוויר שנושמים ומים ששותים ואלה סוגיות קצת יותר רגישות, אבל חשמל או אנרגיה סולרית, אני אומר לכם שכדאי מאוד שנחשוב כוועדה איך מגיעים למצב שאנרגיית השמש שלמדנו לחלוב אותה בצורה יותר ויותר אפקטיבית, עד כדי כך ש-2030 מוגדרת כשנה של 30%, ואני לא יודע בדיוק, ב-2050 זה כבר גם לא גז.

עמי צדיק: לפי ההצהרה של ראש הממשלה לפני שבוע, בכנס, מקוון כמובן, בנושא אנרגיה על החלטת פריז שהייתה לפני הרבה שנים, על מעבר לאנרגיה מתחדשת, אז הוא ציין שב-2050 ישראל לא תשתמש בכלל באנרגיה פוסילית, כלומר גם גז טבעי.

עמי צדיק: כמובן שנפט ופחם, אבל גם גז טבעי, נעבור בייצור חשמל לגמרי לאנרגיות מתחדשות, בעיקר שמש.

אבי דיכטר: מאה אחוז, אני חושב שאנחנו כוועדה צריכים לשאול את עצמנו איפה רותמים את השמש לטובת קרן אזרחי ישראל.

אבי דיכטר: זה עונה להגדרה שאתה אמרת, עמי, לגבי הרבה שמש ומעט עובדים, זאת אומרת מי שעושה עבורנו את העבודה זה בעיקר השמש, אנחנו שמים את הקולטים וכל השאר זה על השמש ולכן זה יחסית מעט ידיים עובדות, הרבה מאוד שמש וכנראה הרבה כסף.

אבי דיכטר: זו נוסחה מאוד מאוד הולמת את מה שהקרן מחפשת.

אבי דיכטר: צריך לחשוב במונחים של איפה אנחנו מקדמים ומנסחים חקיקה, כמובן בתיאום מלא עם משרדי הממשלה, אבל נראה לי שזה מקור לא רע להעשיר את קרן העושר.

אבי דיכטר: ובאותה נשימה צריך גם לחשוב הלאה.

אבי דיכטר: אני לא יודע, בסוגיית ההייטק, אם לא נכון לחפש איפה בעולם ההייטק כן יש מקומות, סוג של הייטק, לא יודע כרגע, אני סתם זורק כיוונים, לא דברים קונקרטיים, אבל אני רואה בזה חלק מתפקידנו כקרן.

אבי דיכטר: אני מודה שהמצגת של נתנאל מאוד מאוד מגרה את הסקרנות בכיוון הזה כי אתה רואה שמדינות עושות את זה.

אבי דיכטר: ואני מתרשם, לא שאני יודע לומר את זה בנחרצות, שנורבגיה הפכה להיות הרפרנס שלנו מפני שהיא היחידה שהייתה מוכרת, כי גם הוועדה הזו התחילה את העבודה שלה עם שש קרנות עושר והיום אנחנו עם 76, זאת אומרת למדנו משהו תוך כדי התקופה הזו.

אבי דיכטר: אם יש כבר מדינות שמקורות הקרן הם מגוונים מספיק אז כדאי שנשאל את עצמנו מה מתאים לנו.

אבי דיכטר: אני לא נבהל לאמץ מקור ממדינת עולם שלישי אם הוא מתאים לנו כמדינה דמוקרטית.

אבי דיכטר: אנחנו לא נמליץ על הקמת חיל פיראטי לשדידת כספים לטובת הקרן, זה אני מבטיח לכם, למרות שזה יכול להיות מקור לא רע, אבל גם, לא יותר מדי אנשים והרבה מאוד כסף, אבל זה לא מתאים לנו כמדינה דמוקרטית.

אבי דיכטר: פיראטים זה לא נראה לי משהו שיתאים לנו, אבל כל הדברים האחרים, באמת צריך לראות מתוכם מה מתאים לנו.

אבי דיכטר: היום רפרטואר המקורות שהוצג כאן היום מעניין מאוד.

אבי דיכטר: אז באמת תודה רבה, היה מעניין מאוד לשמוע את האנשים מהאמירויות ואני גם אדבר בטלפון עם אבו עבדאללה ג'מאל לעשות סדר, לא בשיחה רשמית, אלא קצת לשמוע גם מה הם הרגישו.

אבי דיכטר: אני באמת מצטער שישיבה כל כך מכובדת נוצלה בצורה כל כך לא מכובדת ל-, אני אפילו לא מסוגל להגיד לאיזו מטרה.

אבי דיכטר: מה לעשות, חסינות חברי הכנסת מאפשרת להם לעשות כמה דברים לא מכובדים.

אבי דיכטר: בכל מקרה תודה רבה, הישיבה נעולה.