ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 230, 2021-01-06 15:45

ינון אזולאי: אנחנו עוברים לנושא הבא:

ינון אזולאי: הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2021 (מ/1385) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית (מ/1385).

מיקי לוי: זה מס גולגולת.

ינון אזולאי: שתי הצעות חוק.

טמיר כהן: ההצעה של אופיר עברה אתמול, אבל היא לא נכנסה עדיין לסדר-היום.

טמיר כהן: צריך להתייחס אליה.

אופיר כץ: למה היא לא נכנסה?

אייל לב ארי: תעלו אותה על סדר-היום, כי הצמדנו אותה.

אייל לב ארי: אם יש כאן הסכמה, נצרף אותה לסדר-היום עכשיו, כי הצמדנו אותה אתמול.

טמיר כהן: היא לא על סדר-היום.

ינון אזולאי: מה אנחנו צריכים לעשות?

טמיר כהן: מה שאייל יגיד.

אייל לב ארי: אם יש הסכמה שהיא תצורף לסדר-היום - - -

ינון אזולאי: אני אישית מתנגד.

אופיר כץ: לצרף, בבקשה.

אייל לב ארי: לכאורה היינו צריכים להגיש בקשה לוועדת הסכמות.

אייל לב ארי: מכיוון שסדר-היום לא צפה את ההצמדה, ואילו היה צופה, היה מצרף ומלכתחילה היינו מדלגים על הצורך לקבל ועדת הסכמות היום, על דיונים שכבר נקבעו - - -

אופיר כץ: אבל זה נקבע אתמול, וההסכמות הן מהיום.

אייל לב ארי: תזכיר לי, טמיר, מתי שלחתם את סדר-היום.

טמיר כהן: לפני שהצעת החוק אושרה במליאה.

אייל לב ארי: עד כמה שזכור לי, גם לפני שהובאה בקשה להצמדה.

אייל לב ארי: היא כבר הופצה.

טמיר כהן: לפני החלטת ועדת הכנסת.

ינון אזולאי: אתמול עברה הצעת חוק ממשלתית לגבי עובדים זרים, להוריד את המס אצלם.

ינון אזולאי: באו אופיר כץ וקטי שטרית, שאתמול ייצגה אותו באיחור, וגם שם היה צריך את ההסכמה של החברים מהאופוזיציה ומהקואליציה כדי להעלות, כי היושב-ראש כבר העלה את זה.

ינון אזולאי: הם עשו הצמדה.

ינון אזולאי: החוק שלהם, אגב, הוא עוד לפני התזכיר.

ינון אזולאי: אתמול העברנו את זה בקריאה ראשונה, והיום זה צריך לבוא לקריאה שנייה ושלישית.

ינון אזולאי: הצעת החוק הממשלתית הגיעה, והצעת החוק של אופיר לא הספיקה להגיע.

ינון אזולאי: אומר היועץ המשפטי, שאם תהיה הסכמה שלכם בוועדה, שההצמדה בעצם תימשך, כי כבר נעשתה הצמדה, נדון גם בזה ונעביר גם את זה לקראת שנייה ושלישית.

אייל לב ארי: רק בגלל הנסיבות הספציפיות שקרו.

אייל לב ארי: במצב רגיל, הייתי מבקש לפנות למזכירות הכנסת, לוועדת הסכמות וכדומה.

אייל לב ארי: מכיוון שסדר-היום התפרסם בשתיים ועשרה, ובקשת ההצמדה הגיעה אלינו אחרי כן, כל התהליך כבר קרה אחרי שסדר-היום הופץ, ולא ניתן היה לפנות לוועדת הסכמות.

אייל לב ארי: במקרה הזה, לא הייתה לזה תכלית, ואני חושב שבמקרה הספציפי והמאוד חריג הזה, אפשר לעשות את זה.

אלכס קושניר: בשביל זה צריך את ההסכמה שלנו?

אייל לב ארי: אני חושב שזה נכון שתהיה הסכמה של כל חברי הוועדה, כי זה בעצם הוספה לסדר-היום.

אלכס קושניר: יש לך את ההסכמה שלנו, רק בגלל שזה אופיר.

טמיר כהן: אם מוסיפים את זה לסדר-היום, אני מוציא עדכון לסדר-היום ומכליל את הצעת החוק הזאת.

ינון אזולאי: מי מציג את הצעת החוק?

ד"ר אסף לוי: שלום אדוני, אני סמנכ"ל גורמי הייצור במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

ד"ר אסף לוי: אני זומנתי לוועדה וזה חוק של שר האוצר.

ינון אזולאי: אז שר האוצר צריך להציג.

ד"ר אסף לוי: אני לא רוצה שהחוק ייפול אם לא.

ינון אזולאי: ראיתי ששר האוצר בדרך, הוא לא נופל.

ד"ר אסף לוי: אין בזום מישהו מהאוצר?

אייל לב ארי: בזום נמצאת טלי ארפי.

טלי ארפי: שלום, אפשר להציג את החוק?

ינון אזולאי: בבקשה, שם ותפקיד לפרוטוקול.

טלי ארפי: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.

טלי ארפי: חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל קובע כי מעסיק של עובד זר, יוטל עליו היטל זר בגין ההכנסה של העובד בשנת המס.

טלי ארפי: שיעור ההיטל הוא 20%, אבל ישנם ענפים אחרים שיש עליהם שיעור היטל שונה.

טלי ארפי: בענף החקלאות הוא עומד על 10%, אבל תיקון שנעשה בשנת 2016 בעצם קבע שמשנת 2016 ועד ה-31 בדצמבר 2020, יהיה פטור מהיטל.

טלי ארפי: כרגע מוצע להאריך את הפטור בשנתיים נוספות.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: מישהו רוצה להתייחס?

ינון אזולאי: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, את הצעת החוק הזאת הגשנו אני וחברתי קטי שטרית, בעקבות פניות שקיבלנו גם מחקלאים וגם מגופים ומארגונים שקשורים בעניין העובדים הזרים בחקלאות.

אופיר כץ: יושב-ראש המועצות האזוריות, שי חג'ג', דיבר על כך שבסוף השנה מסתיימת הוראת השעה לפטור ממס מעסיקים על העובדים הזרים.

אופיר כץ: הגשנו את הצעת החוק להאריך את הפטור לחמש שנים.

אופיר כץ: כשפנינו לשר האוצר, לשמחתי זכינו לאוזן קשבת, והוא הסכים לכך שצריך לחזק את החקלאות במיוחד בתקופת הקורונה.

אופיר כץ: הנוסח שלהם הוא לשנתיים, וזה בסדר גמור.

אופיר כץ: זה נותן פתרון לחקלאים ואני מברך על כך.

אופיר כץ: תודה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: אלכס, בבקשה.

אלכס קושניר: קודם כל, אני חושב שזה צעד חשוב, אבל זה חצי צעד.

אלכס קושניר: יש עוד פעולה שחייבים לעשות, ואני מבקש להכניס את זה כהסתייגות – ביטול האגרה של רשות האוכלוסין וההגירה על העסקת עובדים זרים.

אלכס קושניר: מדובר בסכום של 7,000 שקלים, שזה שווה ערך לשכר חודשי של עובד.

אלכס קושניר: זה הופך הרבה מאוד מוסדות, כמו בתי אבות, למשל, לגירעוניים בגלל זה.

אלכס קושניר: אם אנחנו כבר עושים את זה, אני מציע שכאן בוועדה נשלים את הצעד.

אלכס קושניר: לכן אני מבקש להכניס את זה כהסתייגות, אדוני.

ינון אזולאי: אני מבין שיש תקנות לאחר מכן.

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: אם אני מבין, הכוונה של חבר הכנסת קושניר, היא לתקן את החוק.

אייל לב ארי: אפשר בתקנות לעשות את זה לאפס, או שאנחנו גולשים?

שושנה שטראוס: אני רציתי להעיר שסכום האגרות שמשלמים החקלאים לרשות האוכלוסין, הוא 1,800 שקל לשנה, כלומר בסביבות 150 שקל לחודש.

אלכס קושניר: אבל החוק הזה לא מתייחס רק לחקלאים.

ינון אזולאי: איציק דניאל מהאוצר גם רוצה לעשות סדר בעניין.

ינון אזולאי: אסף ממשרד החקלאות, בבקשה תבהיר.

אלכס קושניר: רק להבהיר, החוק הזה, כפי שאני מבין אותו, ותקנו אותי אם אני טועה, לא מדבר רק על חקלאים.

ד"ר אסף לוי: רק על חקלאים.

אלכס קושניר: החוק מדבר על כל העובדים הזרים, כולל בתחום הסיעוד.

אלכס קושניר: אני צודק?

אופיר כץ: לא, לא, זה נושא אחר.

ד"ר אסף לוי: אלה התקנות הבאות בסדר-היום בנושא של האגרות.

ד"ר אסף לוי: בנושא הזה, זה רק מס מעסיקים של החקלאות.

אלכס קושניר: איפה כתוב שזה רק בנושא החקלאות?

אופיר כץ: זה בנושא הבא.

אלכס קושניר: אתה בטוח?

טמיר כהן: כן.

טמיר כהן: הנושא הבא עוסק בעובדים זרים בתחום הסיעוד.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין.

אלכס קושניר: ברגע שאנחנו מעבירים את החוק הזה, החוק הזה לא יחול על עובדים שהם לא בסיעוד?

ינון אזולאי: לא.

אלכס קושניר: כמה זה היטל מס על עובדים בסיעוד?

ינון אזולאי: לבתים פרטיים זה אפס, נראה לי.

אביטוב זלקין: יש אגרה לעובדים זרים, אין היטל.

אביטוב זלקין: אנחנו רוצים לדבר על ביטול האגרה.

אלכס קושניר: אני מבין.

אלכס קושניר: אני מסתכל על החוק, ואני לא רואה בו שום מילה על חקלאות.

אלכס קושניר: כתוב בהצעת החוק: תוכנית להבראת הכלכלה וכולי.

אלכס קושניר: אין פה שום מילה על חקלאות, ויש סעיף אחד.

אלכס קושניר: איפה כתוב שזה חקלאות בחוק עצמו?

ינון אזולאי: איציק דניאל, אתה רוצה להסביר?

אופיר כץ: אייל, זה 2016, נכון?

אייל לב ארי: כן, זה 2016.

ד"ר אסף לוי: בחוק עצמו, בתוכנית הכלכלית, כתוב שמס מעסיקים לחקלאות יעמוד על 10%.

ד"ר אסף לוי: ב-2016 תוקנו ה-10% לאפס, ונקבע שזה יהיה עד סוף 2020.

ד"ר אסף לוי: לכן, מה שמתקנים בהצעה הזאת זה רק את התאריכים.

ד"ר אסף לוי: בסיעוד, עד כמה שאני יודע, גם ככה הם נמצאים באפס ללא מגבלת זמן.

ד"ר אסף לוי: כאן מתקנים את מגבלת הזמן לחקלאות.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: בסדר, אלכס?

אלכס קושניר: בסדר גמור.

ינון אזולאי: יש עוד הערות למישהו?

ינון אזולאי: אייל, בבקשה.

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: שתי הערות לגבי הארכת תקופת הוראת השעה בשנתיים בנקודת הזמן הזאת.

אייל לב ארי: ראשית, מכיוון שהכנסת החליטה על התפזרותה בלילה שבין ה-22 ל-23 בדצמבר, יחול סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת, שזה אומר במקרה של הוראת השעה, שהיא מקבלת הארכה אוטומטית עד לקראת סוף יוני.

אייל לב ארי: הערה נוספת שמתקשרת להערה הזאת, אומרת שקביעת הוראת שעה לשנתיים, יכולה גם לכבול את ידיה של הממשלה הבאה בקשר למדיניותה הכלכלית, לכשתוחלט.

אייל לב ארי: אני יכול להציע, אם זה מקובל על חברי הוועדה, לקצר את התקופה בשלב הזה לשנה אחת.

אייל לב ארי: זה נראה לי משהו יותר מידתי בנסיבות הנוכחיות.

ינון אזולאי: אני אגיד לך איפה הקושי שלי עם מה שאתה אומר.

ינון אזולאי: אני מקבל, הבעיה היא שהפקידים תמיד נשארים, אז אנחנו לא כובלים את הידיים שלהם.

אייל לב ארי: אפשר לקבוע שנה עם הארכה.

אייל לב ארי: השר יחליט להאריך בצו לתקופות נוספות.

אייל לב ארי: זה לשיקול הוועדה.

אופיר כץ: אני חושב שזה יפגע בהיערכות.

אופיר כץ: בכל זאת, זה ענף מורכב ולהגיד להם לבוא כל שנה, זה יפגע בחקלאים עצמם ואיך הם יתייחסו לזה.

אופיר כץ: זה גורם להם לחוסר ודאות לפרק זמן שהוא מאוד מאוד קצר.

אופיר כץ: חשבתי שצריך לתת את זה לחמש שנים, כדי שיהיה להם זמן איך לתכנן את עצמם.

ינון אזולאי: בואו נתפשר על שלוש שנים.

אייל לב ארי: הוראת השעה שפקעה בסוף השנה הייתה באמת לחמש שנים, רק שהיא נחקקה כשהייתה כנסת - - -

אופיר כץ: אני לא חושב שתקום ממשלה שתגיד: אנחנו נבטל את זה.

אופיר כץ: זה נראה לי בסדר.

ינון אזולאי: מי מקריא?

ינון אזולאי: שיר, את מקריאה?

ינון אזולאי: תודה רבה.

שיר שפר: "הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה), התשע"ו-2016, (תיקון), התשפ"א-2021 (מ/1385) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית (מ/1385).

שיר שפר: תיקון סעיף 2.

שיר שפר: בחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה), התשע"ו-2016, בסעיף 2, במקום ט"ז בטבת התשפ"א, 31 בדצמבר 2020, יבוא ז' בטבת התשפ"ג, 31 בדצמבר 2022".

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: עמית יפרח מתנועת המושבים רצה להגיד כמה מילים, בבקשה.

עמית יפרח: שלום לכולם, שלום אדוני היושב-ראש, קודם כל, אני שמח על ההחלטה.

עמית יפרח: ללא ספק, אירוע שמבחינת החקלאות היינו חייבים לעבור אותו.

עמית יפרח: אם וכאשר לא היינו עוברים, המס הזה היה מס מיותר, בטח בתקופת הקורונה שבה החקלאים עומדים בחזית אספקת המזון.

עמית יפרח: היינו חייבים לקבל את ההארכה.

עמית יפרח: אנחנו ביקשנו הארכה לחמש שנים, מאותן סיבות שאופיר דיבר עליהן, על הצורך לייצר ודאות באמצעי הייצור שנותנים לחקלאים, ולייצר יכולת לתכנן את המשק החקלאי בצורה הרבה יותר ודאית.

עמית יפרח: היות וזה מה שהוסכם, אנחנו מברכים את שר האוצר על העזרה ועל התמיכה, את שר החקלאות שעזר, את משה גפני, יושב-ראש ועדת הכספים, שהיה חלק מהעניין, את קטי ואופיר, שהובילו את הצעת החוק הפרטית ונרתמו מייד למאמץ.

עמית יפרח: בשמי, בשם חקלאי ישראל ובשם מרכז המועצות האזוריות אני מודה לכל מי שעסק בדבר.

עמית יפרח: תודה רבה.

ינון אזולאי: אני מודה לך מאוד.

ינון אזולאי: אנחנו נעבור קודם כל להצבעה על המיזוג בין הצעת החוק של חברי הכנסת אופיר כץ וקטי קטרין שטרית, שלא נמצאת פה, להצעת החוק הממשלתית שנקראת:

ינון אזולאי: הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2021 (מ/1385) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

ינון אזולאי: מי בעד המיזוג?

ינון אזולאי: המיזוג אושר.

ינון אזולאי: המיזוג אושר פה אחד.

ינון אזולאי: נעבור להצבעה על הצעת החוק כפי הנוסח שהוקרא בוועדה.

ינון אזולאי: נצביע גם על הצעת החוק של אופיר כץ וגם על הצעת החוק הממשלתית בהצבעה אחת.

אייל לב ארי: הנוסח הוא לפי הצעת החוק הממשלתית.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: הנוסח הוא לפי הצעת החוק הממשלתית.

ינון אזולאי: מי בעד, מי נגד?

ינון אזולאי: הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2021 (מ/1385), אושרה.

ינון אזולאי: הצעת החוק עברה פה אחד והוכנה לקריאה שנייה ושלישית.

ינון אזולאי: אופיר, ברכות.

ינון אזולאי: כשמביאים הצעת חוק ממשלתית וממזגים אותה עם הצעת חוק פרטית, הצעת החוק הפרטית כאילו נעלמת.

ינון אזולאי: אבל אני חייב להגיד שאתה הובלת את זה, ומגיע לכם על זה יישר כוח.

ינון אזולאי: תצליחו ונמשיך ביחד לעשות דברים טובים למען עם ישראל.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: חמש דקות הפסקה, עד שהיועצת המשפטית שלומית תגיע.

ינון אזולאי: הצעת תקנות עובדים זרים (אגרת בקשה ואגרה שנתית), התש"ף-2020

ינון אזולאי: אנחנו מחדשים את הישיבה בנושא:

ינון אזולאי: הצעת תקנות עובדים זרים (אגרת בקשה ואגרה שנתית), התש"ף-2020.

ינון אזולאי: מי רוצה להסביר על התקנות?

ינון אזולאי: שושנה, בבקשה.

שושנה שטראוס: בהחלטת ממשלה 183, הממשלה החליטה להביא לישראל כ-2,000 עובדים זרים מחוץ לארץ, שישמשו ככוח עזר בבתי אבות בפיקוח משרד הבריאות.

שושנה שטראוס: יש שני תנאים לכניסת ההחלטה לתוקף: התנאי הראשון היה תקנות שיקבעו חובת תשלום של כל התנאים הסוציאליים של העובדים האלה, ופיקדון שמונהל על ידי המשרד שלנו.

שושנה שטראוס: בשבוע שעבר העביר משרד העבודה את התקנות לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

שושנה שטראוס: עכשיו אנחנו רוצים להעביר את הנושא, שזה הפחתת האגרות לפי חוק עובדים זרים לבתי אבות.

שושנה שטראוס: אנחנו מבקשים שאגרת הבקשה תעמוד על 310 שקלים במקום 1,210 שקלים, כהוראת שעה לחמש שנים; ואגרה שנתית תעמוד על 7,240 שקלים במקום 9,650 שקלים.

שלומית ארליך: אני אסביר את ההבדלים בין האגרות.

שלומית ארליך: מעסיק שמבקש להעסיק עובד זר, משלם אגרת בקשה והסכום המלא הוא 1,210 שקלים, וזה בעצם בשל כל עובד זר שהוא מבקש להעסיק.

שלומית ארליך: האגרה השנתית משולמת אם ניתן למעסיק היתר להעסיק עובד זר, והסכום המלא הוא 9,650 שקלים עבור כל אשרה ורישיון ישיבת ביקור למטרת עבודה בישראל, שניתנים לעובד זר לפי חוק הכניסה לישראל.

שלומית ארליך: למה יצרתם את ההבחנה בין הוראה קבועה להוראת שעה?

שושנה שטראוס: זה נעשה על ידי ועדת האגרות הבין-משרדית.

שושנה שטראוס: קיימנו איתם דיונים במשך שש או שמונה שעות; הבאנו גם נציגים מהמל"ל, שהסבירו את השיקולים הכלכליים.

שושנה שטראוס: בסופו של דבר, זאת הפשרה שהגענו אליה.

שלומית ארליך: מה ביקשתם במקור?

שושנה שטראוס: במקור הציע שר הפנים, שלשנת 2021, שזאת שנת הקורונה, יהיה פטור מאגרה שנתית.

שושנה שטראוס: משרד האוצר התחייב שהאגרה תהיה אגרה קבועה ונמוכה – לא רק לשנה אחת ויותר נמוכה מהרגיל – והמוסדות יקבלו שיפוי ממשרד האוצר.

ינון אזולאי: איזה שיפוי הם קיבלו?

שושנה שטראוס: הם אמורים לקבל.

ינון אזולאי: השר רצה להוריד לאפס, והם רוצים להגיע לפשרה של 7,000 ומשהו שקלים.

ינון אזולאי: אני רק רוצה להגיד לך שהיה דיון בוועדת הכספים בנושא הזה, והיו פה גם נציגים מבתי אבות.

ינון אזולאי: זה לא מקובל עלינו והייתה החלטה לחזור אלינו עם תשובה.

ינון אזולאי: הם חזרו עם תקנות במקום עם תשובה, ואני מאוד מקבל את מה שאמרת, אבל אני חושב שזה לא ראוי ולא נכון איך שהאוצר התנהג בעניין הזה.

ינון אזולאי: אני רוצה לשמוע את משרד האוצר, ואחר כך נשמע את חברי הכנסת שירצו להתייחס לזה.

ינון אזולאי: בבקשה, מי נציג משרד האוצר?

איציק דניאל: כמו ששושנה הציגה את הדברים, הממשלה אישרה הבאת עובדים זרים לענף הסיעוד המוסדי, דבר שעד היום לא התאפשר להם בגלל מכסה של 2,000 עובדים למוסדות הסיעוד של משרד הבריאות.

איציק דניאל: למעשה, עכשיו מסדירים סוגיות כמו אגרות, פיקדון, היטלים וכולי.

איציק דניאל: הנושא שמונח על שולחנכם הוא אחד ממסכת שלמה של אישורים, שלמטב ידיעתי כולם עברו.

איציק דניאל: גם פיקדון אושר בוועדת העבודה והרווחה, גם היטל, כמו שציינה שושנה, נקבע על ידי משרד המשפטים שלא חל במקרה של עובדים זרים בענף הסיעוד, ועכשיו המשוכה האחרונה היא האגרות שמונחות לאישורכם.

איציק דניאל: הם עברו את אישור כל הגורמים הרלוונטיים, כלומר גם משרד העבודה, גם משרד האוצר, גם משרד הפנים ובעצם שלושת השרים סמכו את ידיהם והגישו את האגרות לפניכם, לוועדה.

איציק דניאל: כרגע נדרש אישור ועדת הכספים וככל ולא יינתן אישור, הנושא הזה יתעכב וייקח קצת זמן עד שנוכל להחזיר את האירוע הזה לשולחנכם לאשר אותו בשנית.

איציק דניאל: אנחנו היינו שמחים, כמובן, שהנושא הזה יוקדם כמה שיותר מהר, וכך אנחנו פועלים יחד עם הנציגים של רשות האוכלוסין, המל"ל, משרד העבודה, משרד הבריאות וכולי.

איציק דניאל: לפי דעתי שושנה הציגה את הסוגיה בצורה מאוד מאוד ברורה.

מיקי לוי: יש לי שתי שאלות אליך.

מיקי לוי: בתי החולים הסיעודיים – טיפלתי לפחות בשלושה מהם.

מיקי לוי: נדמה לי שיש שישה בכל רחבי הארץ, נכון?

מיקי לוי: גם ככה ה - - - לא היה חל עליהם, ועכשיו הצלחנו להזיז את זה, וכן יחול.

מיקי לוי: למה צריך לשלם אגרה?

מיקי לוי: גם ככה קשה להם?

מיקי לוי: למה צריך לשלם אגרה?

מיקי לוי: לאן הולך הכסף הזה?

מיקי לוי: מה הסיפור?

מיקי לוי: למה זה לא צריך להיות משהו סמלי – אני לא רוצה להגיד אפס – על זה שמעסיקים עובד ממשלתי שממלא טפסים, שעושה ופועל כמו שירות?

מיקי לוי: למה לגבות סכומים כאלה ממקומות שיש בהם בעיה קשה, והם נלחמים על כל שקל?

מיקי לוי: בסוף אלה ההורים שלנו, המשפחות שלנו ובסוף כולנו נגיע לשם.

מיקי לוי: הגיל, מה לעשות.

מיקי לוי: למה כל כך הרבה כסף?

מיקי לוי: למה לא באים בצורה חיובית, בבקשה?

שושנה שטראוס: רציתי לומר שמשרד הבריאות מסר לנו שיש 250 בתי חולים, מוסדות סיעוד שעונים על ההגדרה הזאת.

מיקי לוי: זה נחמד, אבל שאלתי למה כסף.

איציק דניאל: קודם כל, נגיד שבאופן כללי להבאת עובדים למדינת ישראל יש השלכות תעסוקתיות.

איציק דניאל: כולנו מכירים ובאופן כללי המחקר הכלכלי תומך בזה, שיש שחיקה של עובדים ישראליים, יש השלכות על השכר של עובדים ישראליים.

מיקי לוי: אבל אתם מגבילים את המספר שלהם.

מיקי לוי: מה זה חשוב?

איציק דניאל: ברשותך, חבר הכנסת לוי, אני רק אסיים.

איציק דניאל: חוק עובדים זרים קובע אגרה בסך 9,600 שקלים.

איציק דניאל: זה החוק.

איציק דניאל: זאת אומרת, כל עובד זר שנכנס למדינת ישראל, מחויב באגרה שנתית בסך 9,600 שקלים.

איציק דניאל: זאת בררת המחדל של החוק.

איציק דניאל: מה שמונח לפניכם זה איזושהי הקלה.

איציק דניאל: שלושת השרים באו, ישבו וחשבו, והפחיתו את הסכום הזה מתוקף הסמכות שניתנה להם, באישור ועדת הכספים.

איציק דניאל: אם רוצים לדבר על מהות החוק והצורך של החוק, אני חושב שאפשר לדבר ולקיים דיון, אבל כרגע זה לא מונח על השולחן, ולפי דעתי חבל לבזבז על זה זמן.

מיקי לוי: מסביב לשולחן הזה יש מספיק חברי כנסת שמבינים את מהות החוק.

מיקי לוי: מניסיונם, לא רצו להציף את מדינת ישראל בעובדים זרים כדי לספק עבודה לידיים עובדות שנמצאים פה בארץ.

מיקי לוי: אבל כבר הוכח, שגם בחקלאות וגם בנושאים האלה אין מספיק.

מיקי לוי: אם החוק הזה היה פתוח ואומר, שאין תקרה כמה עובדים זרים אפשר להביא, הייתי הולך לשיטתך.

מיקי לוי: אבל מכיוון שאתם מגבילים את זה ל-2,500, אם אינני טועה, למה צריך לשלם אגרה?

מיקי לוי: זה יותר מטסט לאוטו.

מיקי לוי: מה קרה לכם?

מיקי לוי: למה?

איציק דניאל: אם רוצים שנסביר את הרציונל מאחורי החוק ומאחורי האגרה הספציפית - - -

מיקי לוי: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, אני הולך להצביע נגד.

מיקי לוי: בתי החולים הסיעודיים נלחמים על כל שקל בתקופות כאלה קשות, ולא מוצאים עובדים מקומיים.

מיקי לוי: הלוואי והיינו מוצאים.

מיקי לוי: הלוואי.

מיקי לוי: ומכיוון שאי אפשר לפרוץ את תקרת ההעסקה של מספר העובדים, למה להטיל עוד עומס על אותם בתי חולים?

מיקי לוי: הרי ברור לך שזה מתגלגל למטופלים עצמם.

מיקי לוי: אין כסף יש מאין, ובסוף זה מתגלגל להורים שלנו ולאוכלוסייה הבוגרות, שחלקה לא מסוגל אפילו לשלם את העלויות הנלוות האלה.

אלכס קושניר: איציק, אני חייב להוסיף.

אלכס קושניר: המציאות שאתה מצייר היא שיש פה תחרות בין עובדים ישראלים לעובדים זרים על מקומות העבודה.

אלכס קושניר: זה לא המצב, וכולנו מבינים את זה.

אלכס קושניר: עובדים ישראלים בקושי נכנסים לתחום הזה; זה תחום מאוד מאוד קשה.

אלכס קושניר: אין בכלל.

אלכס קושניר: לכן, האגרה שאמורה לשמור על מקומות העבודה עבור עובדים ישראלים, כביכול, חוטאת למטרה.

אלכס קושניר: חוץ מזה, כמו שאמר מיקי, ובצדק, יש מכסה.

אלכס קושניר: אתה מכביד על המוסדות האלה, שנמצאים בסופו של דבר בגירעון.

אלכס קושניר: או שהם מגלגלים את זה על הלקוחות שלהם.

אלכס קושניר: בשביל מה?

אלכס קושניר: זה סכום שמשפר את הגירעון התקציבי של מדינת ישראל?

מיקי לוי: זה דומה למס הגולגולת שהיה עד היום בחקלאות.

מיקי לוי: מספיק עם זה.

איציק דניאל: אני מניח שחברי הכנסת מכירים את המצב התעסוקתי במדינת ישראל.

איציק דניאל: נכון לסקר האחרון של הלמ"ס יש כ-500,000-400,000 דורשי עבודה במדינת ישראל.

איציק דניאל: אנחנו מסכימים שהמצב התעסוקתי שאנחנו נמצאים בו היום הוא לא המצב התעסוקתי שהיה לפני שנה.

איציק דניאל: עברנו לשוק של מעסיקים.

איציק דניאל: יש המון המון דורשי עבודה, שנמצאים כרגע בשוק ומחפשים להיכנס.

איציק דניאל: יש שיקולים – תמריצים לפה, תמריצים לשם, בין אם נכנסים ובין אם לא.

איציק דניאל: השאלה היא האם 2,500 המשרות האלה יאוישו על ידי עובדים ישראליים.

איציק דניאל: זאת שאלה.

איציק דניאל: הטיעון השני שהבאתם הוא עלות לאותו מטופל, אותו קשיש שנמצא במוסד.

איציק דניאל: אנחנו יודעים שיש השלכות נוספות לכל מיני דברים.

איציק דניאל: לדוגמה, מעונות היום.

איציק דניאל: גם במעונות היום יש משמעויות לגבי איך מורכב שכר הלימוד, ואם נביא עובד זר שיטפל בילדים שלנו, ייתכן ויהיה יותר זול.

איציק דניאל: האם אנחנו נעשה את זה?

איציק דניאל: סביר להניח שכולכם תגידו שלא.

איציק דניאל: אי-אפשר להתעלם מהסיטואציה הזאת של עלויות, ואנחנו עדיין מעדיפים כוח אדם ישראלי.

איציק דניאל: אנחנו נמצאים באמצע משבר תעסוקתי, שאנחנו מנסים לטפל בו.

איציק דניאל: חלק מהאירוע הוא - - -

אלכס קושניר: בתקופה הזאת, שבה יש מאות אלפי דורשי עבודה ישראלים, יש עובד ישראלי אחד שהגיע וביקש לעבוד אצלכם?

אחיטוב זלקין: ברשותכם, אני מנהל בית אבות בירושלים ומזכיר איגוד בתי אבות.

אחיטוב זלקין: אני בתחום 15 שנה, ולא ראיתי ב-15 השנים האלה ישראלים שבאים לעבוד.

אחיטוב זלקין: לא הבן או הנכד של אף אחד מהיושבים פה.

אחיטוב זלקין: איציק, ממשרד האוצר, לא אחיך ולא אף אחד מהמשפחות.

אחיטוב זלקין: ישראלים לא רוצים להחליף חיתולים לזקנים ולטפל בהם.

אחיטוב זלקין: זאת עובדה.

אחיטוב זלקין: האבטלה הזאת בקרב הישראלים, אין בינה לבין תעסוקה בשוק הסיעוד דבר וחצי דבר.

אחיטוב זלקין: הזכירו קודם שיש 250 מוסדות, ואני רוצה להיות הפה של עשרות אלפי קשישים שגרים במוסדות, וסובלים מזה שאין ידיים עובדות שמטפלות בהם.

אחיטוב זלקין: במשך שמונה שנים אנחנו, באיגוד בתי אבות, מתחככים מול הממשלה, מבקשים ומתחננים לקבל עובדים זרים.

אחיטוב זלקין: בחודש יולי האחרון סוף סוף התקבלה החלטה של ממשלת ישראל, ובאמת לא היו שמחים מאיתנו.

אחיטוב זלקין: אמרנו: הינה, סוף סוף, ועוד חתמו הסכמים בילטרליים ממדינות להביא עובדים מקצועיים, עובדים שעברו הכשרה במדינות המוצא שלהם, בין אם אלה אחים מוסמכים שעבדו פה כמטפלים סיעודיים וכדומה.

אחיטוב זלקין: ואז יש אגרות ויש היטלים, ואני יכול לומר שכאשר משרד הבריאות אומר לי, כמנהל בית, שמבחינתו 8,000 שקל לחודש זאת עלות העסקה של מטפל, תשלם עוד אגרות בסך 8,000 שקל.

אחיטוב זלקין: כלומר, תשלם לו משכורת 13 ותדאג לו למגורים.

אחיטוב זלקין: מאיפה אני אמור לעשות את זה?

אחיטוב זלקין: זה לא יקרה.

אחיטוב זלקין: אף מנהל לא יוכל להעסיק את המטפלים האלה, הקשישים ייפגעו והחלטת הממשלה פשוט תיפול ותתרסק.

אחיטוב זלקין: לסיכום, אני לא איש כלכלה, אבל אם מדובר על 2,000 עובדים זרים, שהאגרות שלהן מסתכמות ב-7,000 שקל, מדינת ישראל לא תתמוטט מזה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: מיקי, מה רצית?

מיקי לוי: אני לא רוצה לעשות איזשהו משבר.

מיקי לוי: אני מבקש לשלוח את האוצר, שיחזור הביתה, יעשו התייעצויות ויבקשו לבוא שוב לוועדת הכספים.

מיקי לוי: זה לא יעבור בסיבוב הזה.

מיקי לוי: אני אומר לך, שהעלות של אותו עובד באוצר ואותו עובד במינהלת ההגירה וכולי, שיתמחרו את זה ויגידו לי שזה עולה 300 שקלים, 400 שקלים, אבל לא מחירים כאלה.

ינון אזולאי: שלומית, בבקשה.

שלומית ארליך: יש עוד כמה היבטים שרצינו להבין מבחינת התקנות.

שלומית ארליך: אנחנו מדברים על כוח עזר, ואם אני מבינה נכון, הכוונה לסיוע לצוות הרפואי והסוציאלי, נכון?

אביטוב זלקין: לא.

אביטוב זלקין: כוח העזר בבתי האבות הוא עיקר כוח האדם.

אביטוב זלקין: בבית חולים יש שמונה אחיות במשמרת, וכוח עזר אחד או שניים.

אביטוב זלקין: בבית אבות יש אחות אחת במשמרת, וחמישה-שישה כוחות עזר.

אביטוב זלקין: הם מאכילים, הם מלבישים, הם רוחצים, הם מחליפים חיתולים, הם עושים הכול.

אביטוב זלקין: זה עיקר כוח האדם במוסדות.

אביטוב זלקין: אין לנו את האנשים האלה.

אביטוב זלקין: תשיתו עלינו אגרות שלא נוכל לעמוד בהן?

אביטוב זלקין: מה אני אגיד למשפחות אחר כך?

אביטוב זלקין: רוב הדיירים האלה הם דיירים במימון משרד הבריאות.

אביטוב זלקין: אלה לא דיירים פרטיים, שאני יכול להגיד להם לשלם עוד 10,000 שקל לשנה אגרה.

מיקי לוי: משכורת 13.

אביטוב זלקין: מה אני אגיד להם, שמדינת ישראל מתנכרת לכם?

אביטוב זלקין: מדינת ישראל לא רוצה לטפל בכם?

אביטוב זלקין: מה לומר?

שלומית ארליך: שושנה, על מי עוד יחולו התקנות האלה?

שלומית ארליך: התקנות בסעיף 1 מגדירות מוסד סיעודי כמוסד רפואי, כהגדרתו בסעיף 24 לפקודת בריאות העם.

שלומית ארליך: זה בעצם בית חולים, מרפאה, מוסד לטיפול במשתמש סמים ומעבדה, שהוא בית חולים שבתעודת הרישום שלו רשום שהוא רשאי להקים מחלקה סיעודית או מחלקה לתשושי נפש.

שלומית ארליך: מדובר בבתי אבות.

שלומית ארליך: האם זה רק בתי אבות?

אחיטוב זלקין: מחלקות סיעודיות ותשושי נפש ברישוי משרד הבריאות.

שלומית ארליך: וחוץ מבתי אבות, הם זה יחול על עוד מוסדות רפואיים?

שלומית ארליך: כל ההגדרה הזאת ריקה מתוכן?

שושנה שטראוס: זאת הגדרה של בית אבות.

שלומית ארליך: אני מבינה שיש הבחנה בין סוגי בתי אבות.

שלומית ארליך: יש בתי אבות שהם בפיקוח משרד הבריאות, ויש בתי אבות שהם בפיקוח משרד הרווחה.

שלומית ארליך: מהבחינה הזאת, על מי יחולו התקנות?

שלומית ארליך: רק על מי שבפיקוח משרד הבריאות?

שושנה שטראוס: התקנות האלה יחולו רק על בתי אבות בפיקוח משרד הבריאות.

שושנה שטראוס: יש סעיף נוסף בהחלטת הממשלה, שאומר שעד 500 מתוך 2,500 אפשר להביא גם למחלקות סיעודיות בפיקוח משרד הרווחה, אבל זה בכפוף להמלצות צוות והחלטת ממשלה חדשה.

שושנה שטראוס: בינתיים לא - - -

ינון אזולאי: שלומית, מה אתם ממליצים?

ינון אזולאי: אני הייתי ממליץ לשלוח את האוצר לשיעורי בית, ולחזור.

מיקי לוי: אחרת אנחנו נצביע נגד.

אלכס קושניר: ינון, אני לא רוצה להצביע נגד, אבל אני חושב שכולנו מסכימים שזה יקר.

שלומית ארליך: חשוב להבין את ההבחנה עד הסוף, ואני לא בטוחה שהצלחנו להבין עד הסוף למה ועדת האגרות החליטה לקבוע שאגרת הבקשה תהיה בהוראת שעה לחמש שנים, והאגרה השנתית תהיה הוראה קבועה.

שלומית ארליך: למה כשעשו את ההשוואה בסכומים של האגרות, השוו את אגרת הבקשה לאגרת בקשה של ענף סיעוד ללא צורך במבחן תפקוד, ולעומת זאת, באגרה השנתית השוו את הסכום לענף הבניין ומסעדות אתניות?

ינון אזולאי: אני רוצה לסכם את הדיון.

ינון אזולאי: מכיוון שאני רואה שגם מיקי וגם אלכס מתנגדים, והיועצת המשפטית מבקשת לעשות עוד שיעורי בית, מקובל עליך, אופיר - - -

אופיר כץ: יש פה כוונה טובה להוריד עלויות, אבל אם אפשר לבחון את זה גם משפטית - - -

ינון אזולאי: אני מבקש מהאוצר שכבר בתחילת השבוע יבואו עם שיעורי בית, על מנת שנוכל לעזור.

ינון אזולאי: אלה יכולים להיות ההורים של כולנו, שנמצאים בבתי אבות.

ינון אזולאי: זה ממש ככה.

טמיר כהן: עכשיו זה יגיע לוועדת ההסכמות.

מיקי לוי: זה לא יספיק להם עד יום ראשון.

איציק דניאל: זה אירוע מאוד מורכב, וכולל ארבעה משרדי ממשלה ושלושה שרים.

מיקי לוי: תהיו משימתיים, אין חוכמות.

מיקי לוי: בכוח זה לא יעבוד, חבל לך על הזמן.

איציק דניאל: אין שום בעיה, ואנחנו נעשה את המקסימום.

איציק דניאל: רק תכירו בזה שזה דורש אישור של שר הפנים, אישור של האוצר, אישור של שר העבודה.

מיקי לוי: אני אומר לך, שאם לא תצליח לעשות תיאום בין שלושת השרים, תפנה בבקשה אל ועדת הכספים, כדי שהיא תטיל את כובד משקלה, ותכריח את השרים להיפגש ולנסח את זה.

איציק דניאל: נוסח התקנות שמונח על שולחנכם מוסכם על שלושת השרים.

מיקי לוי: בסדר.

מיקי לוי: אנחנו לא מוכרחים לקבל את מה שהשרים הסכימו עליו.

מיקי לוי: בשביל זה הכנסת מפקחת על הממשלה, ולא הפוך.

מיקי לוי: אל תתבלבלו.

איציק דניאל: לגיטימי לחלוטין.

איציק דניאל: הצגתי את השיקולים והנושא להחלטתכם.

ינון אזולאי: איציק, לצערי, אני לא רואה שיש פה רוב שמוכן לקבל את זה, גם אם אני ואופיר נצביע בעד.

ינון אזולאי: למרות שהשרים שלנו בעד, אני חושב שלטובת העניין תעשו שיעורי בית ואם צריך ועדת הסכמות, אני מאמין שדבר כזה בוועדת הסכמות יעבור ולא תהיה בעיה.

ינון אזולאי: תעשו שיעורי בית להביא את זה בתחילת השבוע, אפילו ביום שלישי.

ינון אזולאי: ברגע שתביאו את זה, אנחנו נדאג שזה יהיה מיידי, בעזרת ה', ולא יתעכב.

טמיר כהן: מזכיר הממשלה צריך לפנות.

מיקי לוי: בסדר, פרוצדורה ידועה.

ינון אזולאי: פרוצדורה שצריך לעשות אותה.

ינון אזולאי: אני רוצה להודות לכולם, וצר לי שלא באו מספיק מוכנים לעניין.

ינון אזולאי: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.