ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 164, 2020-12-22 11:00

מיכאל מלכיאלי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

מיכאל מלכיאלי: נוסח לדיון הצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים וארבע (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"א-2020.

מיכאל מלכיאלי: פרק א': הוראות מיוחדות לעניין הבחירות לכנסת העשרים וארבע.

מיכאל מלכיאלי: המגמה היום היא להצביע, עם כמה שיותר הבנות וכמה שיותר הסכמות.

מיכאל מלכיאלי: אין ספק שזה נושא טעון, נושא מורכב.

מיכאל מלכיאלי: מראש, על פי בקשת חלק גדול מהחברים, נעשה תוך כדי הדיון מספר תחנות של עצירה לצורך התייעצות בין הסיעות, על מנת להגיע להסכמה רחבה כמה שיותר.

אלעזר שטרן: לפני שנתחיל בהקראה, ישנה נקודה שלא כל כך התייחסנו אליה בהכנה לקריאה ראשונה, אני חושב שכדאי להעלות אותה, מדובר בעלויות התקציביות של הצעת החוק.

אלעזר שטרן: חשוב לי להדגיש שלפי הפרשנות שלנו בייעוץ המשפטי לא מדובר על הצעת חוק תקציבית כי לפי סעיף 3ג' לחוק יסוד: משק המדינה מדובר על הצעת חוק שנוגעת בעריכת בחירות ולכן לא חל עליה הכלל של 50 חברי כנסת כמו הצעת חוק תקציבית.

אלעזר שטרן: אבל כדאי לשמוע ככל שוועדת הבחירות יודעת להציג בפני הוועדה, איזשהם סדרי גודל של עלויות, במיוחד עם הדברים המיוחדים של קלפיות מיוחדות, פרישה מיוחדת וכו'.

אלעזר שטרן: האם יש להם הערכה כללית לגבי עלויות?

מיכאל מלכיאלי: את זה נעשה אחר כך.

ניצן רוזנברג: בכל מקרה ההצעה דורשת רוב של 61.

אלעזר שטרן: מעבר לזה שזו לא הצעת חוק תקציבית בגלל שזה בעניין בחירות, בכל מקרה צריך 61 בגלל ענין ההלוואות ויש פגיעה בפריון, לכן צריך 61 בכל שלוש הקריאות.

קריאה: זה לא משוריין?

קריאה: זו פרשנות?

אלעזר שטרן: זה בחוק יסוד.

אלעזר שטרן: השינוי דורש 61.

אלעזר שטרן: "הצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים וארבע (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"א–2020

סימן א': מטרה.

סימן א': כאמור, זה סעיף המטרה שמבהיר מדוע נצרכות ההוראות המיוחדות שבפרק הזה.

סימן א': בסימן ב', שכותרתו קיצור תקופת הבחירות למעשה יש שתי הוראות.

סימן א': מכיוון שכפי שהדברים נראים כרגע הכנסת תתפזר היום בחצות ומכיוון שכך, תקופת הבחירות לא תקוצר ותעמוד על 90 ימים.

סימן א': לכן ההוראה הראשונה, סעיף 3 שמוצג בפניכם, לא נדרש.

סימן א': הוא מראש נכנס להצעת החוק על תנאי, שאם תקופת הבחירות תקוצר, יהיה צורך לתת ליושב-ראש הוועדה סמכות להאריך מועדים.

סימן א': בעצם סעיף 3 כרגע לא נצרך ואפשר להוריד אותו.

סימן א': לגבי סעיף 4 שהוא תיקון לחוק המפלגות, אנחנו מציעים לוועדה לשקול למרות שהוא נכנס מלכתחילה בגלל המחשבה שאולי תקופת הבחירות תקוצר, חשבנו שיש מקום ואנחנו מניחים את זה לפתחכם, האם בכל זאת להשאיר את התיקון הזה אפילו שתקופת הבחירות היא 90 ימים, כי בכל זאת המשמעות של ההוראה הזאת, אם מישהו רוצה מחק בבוקר להקים מפלגה ולהתמודד אתה בבחירות לכנסת העשרים וארבע, לא בטוח שהוא יצליח, כי תהליך רישום המפלגה וההתנגדויות שאפשר להגיש והדברים שדורשים מהאנשים שחותמים על יסוד המפלגה, אישור ממשרד פנים ועוד, זה תהליך ארוך ויכול להיות שלא יספיקו לעשות את זה לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע.

סימן א': ההצעה שלנו היא להשאיר את סעיף 4.

שלמה קרעי: אז לא בהוראת שעה, אם ככה תעביר את זה לפרק של תיקוני החקיקה.

אלעזר שטרן: זה אפשרי.

אלעזר שטרן: נשאיר את זה עם סימן שאלה.

אלי אבידר: מה השאלה?

אלי אבידר: אם נשאיר את זה ככה, כל מפלגה חדשה תעביר את זה לבג"ץ.

שלמה קרעי: אם זה לא שייך לבחירות האלה, דווקא בגלל הבחירות האלה.

אלעזר שטרן: בגלל שרשם המפלגות לא נמצא פה, יכול להיות שהיה עדיף לשמוע אותו לפני שהופכים את זה בהוראת קבע, אולי עדיף להשאיר את זה כהוראת שעה בשלב הזה.

שלמה קרעי: לכל הפחות תשנה את הכותרת.

אלעזר שטרן: הכותרת בוודאי תשונה.

אלעזר שטרן: אני אקריא את הסעיף.

יקרא כך: בסעיף 4 –

קטן יבוא: "(א1) על אף האמור בתקנות שנקבעו לפי סעיף 33 לעניין הדרך להוכחת עמידה בדרישת האזרחות הקבועה בסעיף 2, הרשם רשאי לבדוק, בעצמו או על ידי מי מטעמו, אם מייסד מפלגה הוא אזרח ישראלי בעת הגשת בקשה לרישום מפלגה לפי סעיף זה.

קטן יבוא: בסעיף 6 – (א) בסעיף קטן (ב), במקום "שלושים ימים" יבוא "עשרה ימים"; (ב) בסעיף קטן (ג), אחרי "ההתנגדות או לדחותה" יבוא "וימסור על כך הודעה לבאי כוח הצדדים בתוך שבעה ימים מיום שהוגשה".

סימן ג': 5.

סימן ג': פרשנות.

סימן ג': למונחים בסימן זה תהיה המשמעות שיש להם בחוק הבחירות לכנסת.

סימן ג': 6.

סימן ג': העסקת עובד ברשות ציבורית בוועדת בחירות לשם קיום הבחירות לכנסת העשרים וארבע.

סימן ג': (1) הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם; (2) לשכת נשיא המדינה; (3) הכנסת; (4) מבקר המדינה; (5) רשות מקומית; (6) תאגיד שהוקם בחוק.

סימן ג': על אף האמור בסעיף קטן (א), יושב ראש הוועדה המרכזית רשאי להיענות לבקשת הרשות הציבורית שלא להעסיק עובד שלה כאמור באותו סעיף קטן, בין היתר בהתחשב ביכולתה של ועדת הבחירות שבה מתבקשת העסקתו לבצע את תפקידה כאמור בסעיף 1 ובצורכי הרשות הציבורית, ובכלל זה יכולתה לבצע משימות בהיעדר העובד.

סימן ג': (1) רשות ציבורית לא תפטר עובד כאמור בסעיף קטן (א) עקב כך שהועסק על ידי ועדת בחירות לשם קיום הבחירות לכנסת העשרים וארבע ולא תפגע בתנאי העסקתו בשל כך.

סימן ג': (2) היעדרות מעבודה לרגל העסקה בוועדת בחירות לשם קיום הבחירות לכנסת העשרים וארבע כאמור בסעיף קטן (א) לא תיראה כהפסקה ברציפות עבודתו ולא תפגע בזכויות התלויות בוותק של העובד אצל הרשות הציבורית".

סימן ג': זה הסעיף שבגלל הצרכים של ועדת הבחירות לגייס עובדים מיומנים מקריב רשויות ציבוריות, עובדים מיומנים שכבר עבדו בוועדת הבחירות כמה וכמה מערכות בחירות.

סימן ג': בגלל הדחיפות והסמיכות שבין מערכות הבחירות נוצר קושי שמעסיקים ברשויות הציבוריות לא רוצים לשחרר עובדים, אומרים שנעלם להם בשנתיים האחרונות הם כבר נעלמו להרבה חודשים ולא מוכנים שילכו.

סימן ג': הסעיף הזה מבין שיש צורך לאומי לשם קיום הבחירות וככל שוועדת הבחירות מבקשת שעובד יבוא לעבוד אצלה וכמובן שהעובד מסכים, זה לא בכפיה, הרשות הציבורית תצטרך לשחרר אותו וכמובן שגם לא תוכל לפטר אותו והזכויות שלו לא יפגעו.

תהלה פרידמן: הוא יוכל לעבוד במקביל?

אלעזר שטרן: בוודאי שלא.

אלעזר שטרן: הוא לוקח חופשה ממקום העבודה הרגיל שלו או חל"ת אם אין לו ימי חופשה ועובד בוועדת הבחירות.

אלעזר שטרן: הסעיף לא מתעסק בטכניקה איך בדיוק הוא יעבוד אם בחל"ת או בחופשה.

אלעזר שטרן: מטרת הסעיף היא למנוע מהרשויות הציבוריות את היכולת לפטר אותו.

אלעזר שטרן: 7.

אלעזר שטרן: "הוראות מכרזים.

אלעזר שטרן: על אף האמור בהוראות לפי חוק חובת המכרזים, הץשנ"ב-1992 –

אלעזר שטרן: (2) התקשרות הנעשית עם מי שזכה במכרז שפרסם משרד, כהגדרתו בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג–1993, בתנאים זהים לתנאי המכרז או בתנאים המיטיבים עם ועדת הבחירות המרכזית, אינה טעונה מכרז אם מצאה ועדת המכרזים כי ההתקשרות נדרשת לצורך ניהול הבחירות נוכח נגיף הקורונה החדש, ובלבד שהתקשרות כאמור ששוויה עולה על 2,500,000 שקלים חדשים תיעשה באישור ועדת הפטור של ועדת הבחירות המרכזית ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

אלעזר שטרן: גם כאן זו הוראה דומה בעיקרה להוראות שנחקקו בעבר לקראת הבחירות לכנסות הבאות.

אלעזר שטרן: הוראות שנותנות גמישות לוועדת הבחירות המרכזית נוכח הצורך שלה להצטייד בדברים מיוחדים בשל ההתפשטות של נגיף הקורונה.

אלעזר שטרן: יש שני פטורים, פטור אחד זה פטור של סכום, התקשרות של עד 120,000 שקלים חדשים תהיה פטורה ממכרז והפטור השני הוא לא פטור אלא מתן היתר לוועדה המרכזית להסתמך על מכרזים שנעשו על ידי משרדים ממשלתיים אחרים.

ייקרא כך: (1) בסעיף 7, במקום "י3" יבוא "י3, י3א, י3ב" סעיף 7 מתעסק בעיקרון הריתוק לקלפי ויש שם רשימה של הצבעות מיוחדות בהן אין ריתוק לקלפי ומוסיפים פה שני פרקים, שהצעת החוק הזו מוסיפה בהמשך, י3א ו-י3ב, שגם הם לא יוחרגו מעיקרון הריתוק לקלפי.

ייקרא כך: "(2) בסעיף 21(ו), בסופו יבוא "ובלבד שביום הבחירות סיעה לא תחליף את נציגה בוועדת קלפי מסוימת יותר מפעמיים, אלא אם כן התיר זאת יושב ראש ועדת הבחירות האזורית שבתחומו פועלת ועדת הקלפי" סיעות רשאיות להחליף ביום בחירות את הנציגים שלהם בוועדת הקלפי כדי לגדר את החשיפה האפשרית גם של חברי ועדת הקלפי, גם של המצביעים.

ייקרא כך: מוצע להגביל את אפשרות ההחלפה הזו לפעמיים.

24 יבוא: 24א.

24 יבוא: קיום ישיבות בהיוועדות חזותית – הוראת שעה.

24 יבוא: (א) נדרשה הוועדה המרכזית או ועדה אזורית לקיים ישיבה, רשאי יושב ראש הוועדה להורות כי הישיבה תתקיים בדרך של היוועדות חזותית אם אין אפשרות מעשית לכנס את הישיבה בנוכחות חברי הוועדה ומי שנדרשה הזמנתו לוועדה, בשל הגבלות שהוטלו לפי חיקוק שתכליתו התמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה החדש.

24 יבוא: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), אפשר לקיים את ישיבת הוועדה בדרך של היוועדות חזותית אף אם יש אפשרות מעשית לכנס את הוועדה בנוכחות חברי הוועדה ומי שנדרשה הזמנתו לוועדה, אם הסכימו לכך כל חברי הוועדה; הסכמה כאמור בסעיף קטן זה יכול שתהיה אף לכך שרק חלק ממשתתפי הישיבה ישתתפו בה בדרך של היוועדות חזותית.

24 יבוא: (ג) ישיבת ועדה תתקיים בדרך של היוועדות חזותית רק אם יתאפשר לכל חברי הוועדה ולכל מי שנדרשה הזמנתו לוועדה לראות את הישיבה ואת כלל המשתתפים בה באמצעות מסך, לשמוע את כלל המשתתפים בישיבה ואת הנעשה בה בזמן אמת ולהשמיע את עמדתם.

24 יבוא: (ד) התקיימה ישיבת ועדה בנוכחות חברי הוועדה ומי שנדרשה הזמנתו לוועדה, רשאי יושב ראש הוועדה להתיר לחבר הוועדה או למי שנדרשה הזמנתו לוועדה שביקש זאת להשתתף בישיבה של הוועדה בדרך של היוועדות חזותית.

24 יבוא: (ה) ישיבה לפי סעיף זה המתקיימת בדרך של נוכחות חברי הוועדה בחדרים שונים במתקני הוועדה, תתקיים כך שנוכחות חברי הוועדה בכל אחד מהחדרים תהיה ככל האפשר בהתאם לייצוג הסיעתי בוועדה.

24 יבוא: (ו)החלטה בישיבה לפי סעיף זה תתקבל לאחר שלכל חבר ועדה ניתנה אפשרות להשתתף בדיון ולהצביע; הצבעה בישיבה כאמור תהיה שמית, אלא אם כן החליט יושב ראש הוועדה אחרת.

24 יבוא: (ז) ראה משתתף בישיבה כי בשל קיום וניהול הישיבה בדרך של היוועדות חזותית נפגעה זכותו להשתתף בישיבה או לשמוע או להשמיע את עמדתו או שלא התקיימו התנאים לפי סעיף זה, רשאי הוא לדרוש כי הדבר יירשם בפרוטוקול.

24 יבוא: (ח) הוראות סעיף 24(א) עד (ז) יחולו על ישיבת ועדה לפי סעיף זה.

24 יבוא: (ט) בהזמנה לישיבה המתקיימת לפי סעיף זה יצוין כי הישיבה תתקיים בדרך של היוועדות חזותית ויפורטו בה הנחיות לעניין ההשתתפות בישיבה.

24 יבוא: (י) לעניין סעיף זה, "היוועדות חזותית" – תקשורת בין כמה מוקדים המאפשרת העברת תמונה וקול בזמן אמת".

24 יבוא: זה סעיף שמאפשר הסדר שלם שמאפשר קיום של ישיבות ועדת הבחירות המרכזית בהיוועדות חזותית בשני מצבים, במצב אחד בו אין אפשרות מעשית לכנס את כל הוועדה, אם יש חולים או מבודדים מקרב חברי הוועדה, או גם במצבים בהם אפשר לכנס אותם, אבל כל חברי הוועדה הסכימו לא לכנסת את הוועדה מסיבות שונות.

24 יבוא: ההסדר קובע הסדר מקיף לגבי מה צריך להיות.

24 יבוא: כל אחד מהמשתתפים צריך לשמוע ולראות את האחרים.

24 יבוא: ההצבעה תהיה הצבעה שמית ויחולו על הישיבה הזו ההוראות הרגילות שחלות את ישיבת ועדת הבחירות המרכזית.

24 יבוא: "(4) בסעיף 70א(א), בסופו יבוא "ורשאים הם, אם הדבר נדרש לשם קיום הבחירות תוך צמצום ההידבקות בנגיף הקורונה בקרב הציבור במהלך הבחירות, להורות כי ההצבעה תיעשה באופן שמצביע חבר ועדת קלפי, לפי סעיף 116יט(ב) ו-(ג)".

24 יבוא: סעיף 70א מקנה סמכויות מיוחדת ליושב-ראש וסגניו לקבוע הוראות ביום הבחירות לעניין קלפיות מסוימות, לצמצם שעות הצבעה, לסגור קלפי אם יש אירוע עם נסיבות חריגות.

24 יבוא: מוצע להוסיף סמכות שתאפשר גם הצבעה במעטפות כפולות.

24 יבוא: אלה מצבים שאם חומר הבחירות שלפני הוועדה נחשף לחולה קורונה, אם פתאום מתברר שאחד מחברי ועדת הקלפי חולה קורונה ואי אפשר להשתמש כרגע בחומר הבחירות שנמצא בפני הוועדה ולכן צריך להמשיך את ההבעה בקלפי הזו, להעביר אותה מקום ולאפשר הצבעה במעטפות כפולות כי כרגע רשימת הבוחרים כרגע אי אפשר להשתמש בה.

24 יבוא: להקנות את הסמכות שבמקרה חריג כזה יהיה אפשר לפתוח קלפי חדשה או להזיז את הקלפי הקיימת עם אפשרות להצביע בה עם מעטפות כפולות.

24 יבוא: "(5) בסעיף 74(ג), בסופו יבוא "ותציין לצד שמו את שעת הצבעתו; בלי לגרוע מהוראות סעיף 79א, יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית או מי שהוא הסמיך לשם כך רשאי למסור למשרד הבריאות מידע בדבר נוכחות במקום הקלפי שהוא חיוני לשם עריכת חקירה אפידמיולוגית או למשטרת ישראל לשם חקירה פלילית של עבירה לפי חוק זה" בסעיף 74(ג) נאמר שבוחר שמצביע בפני ועדת הקלפי, ועדת הקלפי מוחקת אותו מרשימת הבוחרים שנמצאת לפניה.

24 יבוא: פה מוצע לקבוע שעם מחיקתו, לצד השם שלו תירשם שעת ההצבעה המדויקת שלו.

24 יבוא: תכלית רישום שעת ההצבעה היא כפולה: התכלית העיקרית במצב הנוכחי לאפשר חקירה אפידמיולוגית.

24 יבוא: אם יתברר שבוחר שהגיע לקלפי היה חולה מאומת, במקום ליצור מצב בו כל מי שנכח בקלפי באותו היום יצטרך להיכנס לבידוד, ברגע שיש את שעת ההצבעה המדויקת שלו, אפשר לעשות חקירה אפידמיולוגית מדויקת ולראות מי נחשף לאותו חולה ורק אותו לשלוח לבידוד.

24 יבוא: התכלית השנייה, שיהיה אפשר להעביר את המידע הזה בדבר שעת ההצבעה למשטרת ישראל לצורך חקירה פלילית של עבירה לפי חוק זה.

24 יבוא: זאת אומרת לא עבירות פליליות באופן כללי, אלא עבירות לפי חוק הבחירות לכנסת, דהיינו עבירות של חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות.

אסתי ורהפטיג בס: אם יש שעת הגעה ותעודת זהות בלי מספר טלפון זה לא יעזור, לא נוכל להתקשר לאותו אדם אחר כך ולהודיע שהיה במגע, אנחנו מבקשים להוסיף בקשה לרשום את מספר הטלפון שלו בצד.

מיכאל מלכיאלי: זה יסרבל מאוד את ההצבעה.

יואב סגלוביץ': לא תהיה בעיה להגיע למספר הטלפון.

יואב סגלוביץ': זה יאריך מאוד את ההצבעה.

אסתי ורהפטיג בס: יש לנו בעיה להגיע למספרי טלפון.

יואב סגלוביץ': אין לכם באמת בעיה, אתם לא לבד בעולם.

יואב סגלוביץ': באיזון שבין ניהול דפוס ההצבעה לבין אותם מקרים שיהיו, האיזון אומר שצריך לייעל את התהליך הזה.

יואב סגלוביץ': אפשר למצוא לזה פתרון.

מיכאל מלכיאלי: צריך לזכור שיושבים שם אנשים פוליטיים שמקבלים את הטלפון של אותו בן אדם, יש אנשים שחוששים.

אסתי ורהפטיג בס: אני רק אומרת שאין לנו יכולת כרגע להשתמש בסעיף הזה אם אין לנו את מספרי הטלפון.

מיכאל מלכיאלי: אני כותב את זה כהערה, אני רוצה להתקדם.

אורלי עדס: אני מבקשת לומר משפט כדי להרגיע את משרד הבריאות.

אורלי עדס: בפעם הקודמת במרס, כשהייתה הצבעת מבודדים, לא היו את כל הפרטים האלה וכן היו מספר מקרים שהעברנו רשימות למשרד הבריאות והוא הגיע לאנשים.

אורלי עדס: הוא מצא את הדרך והגיע לאנשים, לא הייתה בעיה עם זה.

אורלי עדס: אין כרגע יכולת להוסיף שדות במערכת לצורך זה.

שרון אלרעי פרייס: אני רק אגיד על הדבר הזה שיש הבדל בכמויות.

שרון אלרעי פרייס: כשמדובר בכמויות של מספר מבודדים בודדים שמתוכם נהיים מאומתים, זה הבדל ממה שקורה היום.

מיכאל מלכיאלי: נדון בנושא הטלפון אחר כך.

מיכאל מלכיאלי: נמשיך הלאה.

שלמה קרעי: חשוב להדגיש שלא מדברים רק על הקלפיות למבודדים וחולים.

שלמה קרעי: אתה רוצה לרשום את מספרי הטלפון בכל הקלפיות בארץ.

שרון אלרעי פרייס: יש יותר מבודדים ויהיו יותר מאומתים מבין המבודדים.

שרון אלרעי פרייס: מדובר בסדרי גודל אחרים ממה שהיה במרס.

אלי אבידר: למה צריך מספר טלפון?

מיכאל מלכיאלי: הם טוענים שאם הוא יהיה חולה הם ידעו להגיע אליו.

אלי אבידר: צריך לכתוב שעת הצבעה, אבל לא להתחיל לכתוב טלפון.

אלעזר שטרן: "(6) בסעיף 90(ג), במקום "במהלך 72 שעות" יבוא "במהלך 168 שעות", ובסופו יבוא "(בסעיף קטן זה – מועד סגירת הקלפיות), ובלבד שקביעת מועדי הצבעה שיחלו לפני 72 השעות המסתיימות במועד סגירת הקלפיות תהיה בהסכמת יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו" כבר היום, הצבעות בקלפיות של חיילי צה"ל, קבוע שניתן לקבוע בתקנות שמועדי ההצבעה יתפרסו עד שלושה ימים אחורה מיום הבחירות.

אלעזר שטרן: זאת אומרת יום הבחירות ועוד יומיים אחורה, בגלל שמדובר בהצבעות מורכבות, מאפשרים לרווח את ההצבעות שלהם במעטפות כפולות.

שלמה קרעי: ביקשתי לפני הקריאה הראשונה ואני רוצה בכל זאת להדגיש, למרות ההרגעה, שיוסיפו את המילים "פה אחד", כמו שדיברנו, למרות שזאת הפרשנות שנתנו.

שלמה קרעי: אם זאת הפרשנות, אין סיבה להימנע מזה.

אלעזר שטרן: לפעמים כשמוסיפים במקום אחד ולא מוסיפים במקום אחר אתה עלול ליצור הסדר שלילי ואם תכתוב פה "פה אחד" אז יגידו פה כתבו פה אחד מה עם שם?

שלמה קרעי: אז אולי תסביר לי, כשכתוב "ביחד עם סגניו", זה לא פה אחד?

אלעזר שטרן: "בהסכמת סגניו" זה פה אחד כי הם צריכים להסכים פוזיטיבית.

אלעזר שטרן: ברגע שאומרים שצריכים להסכים, זה אומר שאם לא הסכמת יש לך וטו.

אלעזר שטרן: "(7) סעיף 116יז1 לחוק העיקרי – בטל".

אלעזר שטרן: סעיף 116יז1 עוסק בהצבעה במוסדות למוגבלים בניידות.

אלעזר שטרן: הסיבה שמבטלים אותו היא כי בפסקה הבאה נכניס אותו לתוך הסדר כולל יותר.

פרק י3א: הגדרות – פרק י3א 116יז בפרק זה –

אחד מאלה: בית דיור מוגן כהגדרתו בחוק הדיור המוגן, התשע"ב–2012 "מוסד למוגבלים בניידות" – מוסד שמתגוררים בו אנשים המוגבלים בניידות עקב מוגבלותם זו ונמצא בפיקוח משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים; "מסגרת מיוחדת" – בית אבות או מוסד למוגבלים בניידות"; "דייר" – מי שמתגורר במסגרת מיוחדת".

אחד מאלה: שינינו מעט את הניסוחים בעקבות הערות של משרד הרווחה ויצרנו מונח חדש, שהוא "מסגרת מיוחדת" שכוללת גם בתי אבות ובתי דיור מוגן וגם מוסדות למוגבלים בניידות שמדובר באוכלוסיות שונות.

אחד מאלה: "116יז3.

אחד מאלה: קלפיות במסגרות מיוחדות.

אחד מאלה: (א) במסגרת מיוחדת שמתגוררים בה במהלך חייהם הרגיל לפחות שלושים דיירים תוצב קלפי אחת לפחות; יושב ראש הוועדה המרכזית, בהסכמת סגניו, יקבע כללים בדבר המסגרות המיוחדות שמתגוררים בהן פחות משלושים דיירים שבהן יוצבו קלפיות".

אחד מאלה: זאת אומרת שפחות מ-30 דיירים זה יהיה בשיקול דעת של יושב-ראש הוועדה המרכזית וסגניו, איפה כן ואיפה לא.

אחד מאלה: חשוב להדגיש, שזה יהיה במסגרת כללים, כדי שההחלטה תהיה שוויונית ולא באופן שרירותי יחליטו שפה כן ופה לא, צריך שזה יהיה בכללים שהיושב-ראש וסגניו יקבעו מה אמות המידה להציב קלפי במסגרת מיוחדת שהיא פחות מ-30 דיירים.

אחד מאלה: "(ב) דייר רשאי להצביע בקלפי המוצבת במסגרת מיוחדת שבה הוא מתגורר.

אחד מאלה: (ג) בקלפי במסגרת מיוחדת יהיו רשאים להצביע גם שוטרים שהוצבו שם לשם שמירה על הסדר, וכן עובד הצוות של המסגרת המיוחדת, אם נוכח מנהל המסגרת המיוחדת או מי שהוא הסמיך לכך כי קרוב לוודאי שאותו עובד לא יוכל לממש את זכות ההצבעה שלו בדרך אחרת נוכח עבודתו; לעובד צוות כאמור יינתן אישור בכתב המעיד על זכאותו להצביע בקלפי במסגרת מיוחדת, לפי טופס שקבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.

אחד מאלה: (ד) לא יאוחר מהיום ה-53 שלפני יום הבחירות ימסור שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ליושב ראש הוועדה המרכזית רשימה של כל המסגרות המיוחדות ויציין לגביהן פרטים נוספים כפי שיקבע יושב ראש הוועדה.

אחד מאלה: (ה) לא יאוחר מהיום ה-30 שלפני יום הבחירות יקבע יושב ראש הוועדה המרכזית, לאחר התייעצות עם הוועדה המרכזית, את המסגרות המיוחדות שבהן יוצבו קלפיות; הקלפי תעמוד במקום מרכזי במידת האפשר במסגרת המיוחדת שהוא נוח לגישה לדיירים; יושב ראש הוועדה המרכזית יקבע את מקום הקלפי בתוך המסגרת המיוחדת לאחר התייעצות עם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים או מי שהוא מינה לכך, ורשאי הוא לקבוע כי במסגרת מיוחדת תוצב יותר מקלפי אחת.

אחד מאלה: אחר לצורך הצבעה במהלך יום הבחירות".

אחד מאלה: זו בעצם התוספת שביקש חבר הכנסת קרעי, שלא יניידו קלפיות.

אחד מאלה: אני מזכיר שכל ההסדר הזה בנוי באותו קונספט של הסדר קיים של הצבעה בבתי חולים.

אחד מאלה: אנחנו מעתיקים את ההסדר אותו דבר.

אלי אבידר: לא רק למשרד הזה יש מוסדות כאלה, יש גם במשרד השיכון ועוד משרדים ממשלתיים שיש להם מסגרות כאלה, לכן צריך להכליל אותם.

מיכאל מלכיאלי: אומר חבר הכנסת אבידר שיש גם למשרד השיכון כל מיני בתים שהם הוסטלים.

מיכאל מלכיאלי: ידוע לך אם משרד השיכון מחזיק הוסטלים?

אלי אבידר: יש כמה משרדים כאלה וגם ברמת הרשויות המקומיות.

דין ליבנה: אנחנו חייבים משרד ממשלתי שיעביר לנו את הפרטים.

דין ליבנה: אנחנו לא יכולים לפנות לכל רשות מקומית.

דין ליבנה: מה שכן, אם יש לרשות מקומית מסגרות משלה, הן מפוקחות על ידי משרד ממשלתי.

דין ליבנה: אכן יש מסגרות נוספות שלא נכללות פה, של משרדים נוספים, בעיקר משרד השיכון ומשרד הקליטה.

דין ליבנה: אני אנסה לגבש הצעה ולהעביר ליועץ המשפטי.

אלעזר שטרן: זה אותו רציונל?

אלעזר שטרן: מדובר על שיקולים מתוך ניידות?

אלעזר שטרן: אוכלוסייה מבוגרת?

דין ליבנה: זה כמו בתי אבות.

אלעזר שטרן: למה אלה נמצאים תחת פיקוח של משרד הרווחה ואלה תחת משרד השיכון?

אלעזר שטרן: מה ההבדל?

קארין אלהרר: לפי סוגי המגבלות.

דין ליבנה: תלוי מי מפעיל אותם.

דין ליבנה: אלה סוגים שונים.

דין ליבנה: משרד הקליטה מפעיל הוסטלים כאלה או מקבצי דיור לעולים.

דין ליבנה: משרד השיכון מפעיל באמצעות עמידר.

אלעזר שטרן: לעולים הכוונה לאוכלוסיות מוגדרות של עולים?

דין ליבנה: כן.

דין ליבנה: זה לא לכל העולים, זה לאוכלוסיות המבוגרות של העולים.

דין ליבנה: זה כמו בית אבות שמופעל על ידי משרד הקליטה.

אלעזר שטרן: "116יז תחולת הוראות 4.

אלעזר שטרן: (א) הוראות סעיפים 116יד עד 116יז יחולו על הצבעה במסגרת מיוחדת, בשינויים המחויבים, אולם הוראות סעיף 21(ו) לא יחולו".

אלעזר שטרן: הכוונה להחיל את ההוראות שיש בפרק שמתעסק בהצבעה בבתי חולים, אולם הוראות סעיף 21(ו) לא יחולו והכוונה היא לאותו סעיף שדיברנו עליו קודם, שמאפשר להחליף נציגים מוועדות הקלפי, לא יחול בהקשר הזה כי אנחנו רוצים למנוע כניסה וחשיפה של עוד ועוד אנשים, כך שמי שהגיע להיות חבר ועדת הקלפי יישאר שם ולא יחליפו אותו במהלך היום כדי למנוע תחלופה וכניסה של אנשים מיותרים לתוך המתחמים האלה.

אלעזר שטרן: "(ב) לעניין סעיף 75(ב), הדייר רשאי לבחור את המלווה מקרב אלה: (1) אדם שאין הגבלה על כניסתו למסגרת המיוחדת לפי הגבלות מכוח חיקוק שתכליתו התמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה; (2) דייר אחר במסגרת המיוחדת; (3) מזכיר ועדת הקלפי".

אלעזר שטרן: בדיון הקודם היה ויכוח סביב שאלת זהות המלווה.

אלעזר שטרן: פה מנוסח מה שהוועדה החליטה, שזה יהיה לפי בחירת הדייר מבין אחד משלושת הגורמים האלה: אדם שיכול להיכנס, אנחנו יודעים שיש מגבלות על כניסה של אנשים לתוך המסגרות המיוחדות האלה.

אלעזר שטרן: ככל שיש אדם שאין מגבלה בריאותית והוא יכול להיכנס, הדייר יוכל לבחור אותו כמלווה שלו, או דייר אחר במסגרת המיוחדת או מזכיר ועדת הקלפי.

יואב סגלוביץ': אותו אחד יכול להיכנס כמה פעמים?

יואב סגלוביץ': אותו מנהל בית אבות לוקח את כולם?

מיכאל מלכיאלי: בקריאה הראשונה החלטנו שיהיה דייר מבחירתו, איש שהוא מכיר, לא אחד מאנשי הצוות.

מיכאל מלכיאלי: דייר כן, מזכיר כן, מלווה בן משפחה או מישהו שהוא מכיר, אבל לא איש צוות.

יואב סגלוביץ': למה לא לכתוב לא איש מאנשי הצוות?

מיכאל מלכיאלי: כי החוק לא מאפשר.

מיכאל מלכיאלי: זה תלוי בו.

אלי אבידר: בפעם הקודמת המלצתי שלא ילך עם המצביע בן אדם אחד אלא שניים.

אלי אבידר: אני יודע שזה ירד כי לא הייתה פה נכונות.

קארין אלהרר: זה לא יהיה.

אלי אבידר: תקשיבו עד הסוף.

אלי אבידר: כשעושים ביקורת בנקים לחברות בהודו תמיד שולחים חמישה, למה?

אלי אבידר: אי אפשר לקנות חמישה.

אלי אבידר: אם אנחנו שולחים שניים נניח המטפל ועוד מישהו, ברגע שיש שני אנשים, אי אפשר לעשות פוילע שטיקים, הרי מזה אנחנו חוששים.

מיכאל מלכיאלי: אתה צודק, העלינו את זה כבר בקריאה ראשונה.

מיכאל מלכיאלי: החששות הם שאדם לא ירצה לחשוף את עצמו ליד שני אנשים.

מיכאל מלכיאלי: זה לא קשור לחוק הזה, בחוק הכללי של בחירות, גם בבתי חולים לא נותנים.

מיכאל מלכיאלי: ועדת הבחירות נתנה בהתחלה רק מזכיר וביקשנו להרחיב.

אלי אבידר: הוספתי את ההערה הזאת, אם אתם עדיין עומדים על זה, זה בסדר.

אלי אבידר: אנחנו רוצים למנוע פוילע שטיקים, זו האפשרות.

מיכאל מלכיאלי: חשוב שתהיה אתנו ביחד.

מיכאל מלכיאלי: בגלל זה הוספנו את כל מגוון האפשרויות.

אלעזר שטרן: "116יז 5.

אלעזר שטרן: כללים להצבעה במסגרת מיוחדת.

אלעזר שטרן: יושב ראש הוועדה המרכזית, בהתייעצות עם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, יקבע הוראות בדבר סדרי הפעלתן ועבודתן של קלפיות במסגרת מיוחדת, ובכלל זה שעות ההצבעה בקלפיות בכלל או בקלפי מסוימת, הנפקת אישורי הצבעה והעברת רשימת המסגרות המיוחדות לפי סעיף 116יז3(ג) ו-(ד), וכן הוראות בדבר דרך הפרסום במסגרות מיוחדות של שעות ההצבעה ושל מקום הקלפי במסגרת המיוחדת".

"פרק י3ב: 116יז 6.

"פרק י3ב: "חייב בבידוד" – אדם שחלה עליו חובת בידוד לפי הוראות סעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940 לעניין נגיף הקורונה, לרבות חולה כמשמעותו לפי הוראות הסעיף האמור; "נגיף הקורונה" – נגיף הקורונה החדש 2019 (Novel Coronavirus 2019 – nCoV); "קלפי ייעודית" – קלפי המיועדת להצבעה של בוחרים שהם חייבים בבידוד.

"פרק י3ב: (ב) בוחר שהוא חייב בבידוד רשאי להצביע בבחירות בקלפי ייעודית, והוא רשאי לצאת ממקום הבידוד למטרת ההצבעה בלבד, בדרך ובתנאים שייקבעו בהוראות לפי סעיף 116יז8.

"פרק י3ב: " באופן כללי זה הסעיף שהולך לקבוע איך הולכים להצביע חייבים בבידוד בבחירות לכנסת העשרים וארבע, מאחר וזה נקבע כאן רק כהוראת שעה.

"פרק י3ב: ההצעה היא לקבוע בחוק רק את המסגרת הכללית שלפיה תתאפשר הצבעה הזאת.

"פרק י3ב: יש לזה כמה עקרונות, מדובר על חייבים בבידוד, זה מורכב מקבוצות של כמה סוגים של אנשים: חייב בבידוד זה גם מישהו שהוא חולה, גם מישהו שבא במגע עם חולה מאומת, גם אדם שחזר מחו"ל, בידוד רק בשל חום ובידוד של מי שממתין לתשובה של בדיקה, אם ערך אותה בהמלצה של רופא בשל חשש להידבקות.

"פרק י3ב: אפשר לדבר על זה שלכל קבוצה יש מאפיינים ייחודיים ואפשר היה לחשוב ולקבוע כללים ייחודיים לכל קבוצה, אבל זה לא משהו שאנחנו עושים היום בחוק.

"פרק י3ב: החוק מציע רק לקבוע את העמדה העקרונית שקובעת את האיזון בין השיקולים של הבריאות לבין זכות הבחירה.

"פרק י3ב: אז קודם כל ההצעה היא לומר שכל בוחר שחייב בבידוד, שזה אומר גם מיש חולה, רשאי להצביע בבחירות.

"פרק י3ב: זאת ההנחיה לגורמי הביצוע, לגורמי המקצוע, שיש חובה לאפשר את זכות הבחירה לכולם.

"פרק י3ב: כדי להדגיש את הנקודה הזאת, מוצע לקבוע במפורש כי גם היציאה ממקום הבידוד תותר לשם הצבעה, אבל כמובן שרק למטרה הזו בלבד.

"פרק י3ב: הצד השני של האיזון הוא שיציאה של מבודדים, לרבות חולים מהבית, כמובן שמעלה משמעותית את הסיכון להדבקה, לכן ההצעה היא שההצבעה שלהם תהיה בקלפיות ייעודיות.

"פרק י3ב: הכוונה היא לקבוע קלפיות ייעודיות משני סוגים, סוג אחד לחולים וקלפי ייעודית למבודדים מטעמים אחרים.

"פרק י3ב: גם בגלל שאנחנו רוצים להפריד אותם משאר האוכלוסייה, שלא יצביעו בקלפיות הרגילות עם האנשים הבריאים וגם להפריד בין האוכלוסיות האלה עצמן כי האיזון ביניהם שונה.

"פרק י3ב: המינימום שמוצע לקבוע בחוק הוא שבכל עירייה או מועצה מקומית, שזה אומר גם מועצה אזורית, תהיה קלפי אחת למבודדים ואחת לחולים וזה הרף המינימלי.

"פרק י3ב: כמובן שוועדת הבחירות תשב עם המפה של הקלפיות ועם הרשימות שיועברו לה של מספר המבודדים שימצאו, אם ניתן יהיה להעביר את מקום הבידוד, כי האדם דיווח על זה וזה מידע מאוד חיוני עבורם.

"פרק י3ב: כך הם יוכלו להוסיף קלפיות ככל שהדבר נדרש.

"פרק י3ב: אלה העקרונות הכלליים, אוסיף שהאיזון המהותי שמוצע לקבוע בסעיף הזה לגבי השאלה איפה יוצבו הקלפיות אומר שצריך לאזן, להתחשב בנוחות הגישה של הבוחרים לקלפיות ולאזן בין זה לבין הצורך למנוע הדבקה בקרב הציבור בקלפי ובהגעה אליה.

"פרק י3ב: כמובן שזה צריך לבוא לידי ביטוי גם מבחינת הקרבה של הקלפי של המבודדים למקום המגורים וגם מבחינת מספר הקלפיות שיוצבו כדי למנוע עומסים בקלפיות האלה וזה בוודאי יילקח בחשבון.

"פרק י3ב: אלה העקרונות הכלליים שמוצע לעגן, לצד זה החוק מותיר להסדרה נפרדת, לא במסגרת החוק, עניינים נוספים.

"פרק י3ב: מוצע להסמיך את יושב-ראש ועדת הבחירות בהתייעצות עם סגניו ועם מנכ"ל משרד הבריאות, אני מציינת שזה משהו שהוועדה ביקשה בהכנה לקריאה ראשונה לפני יומיים לשנות.

"פרק י3ב: היה כתוב שם "שר הבריאות" והוועדה ביקשה לתקן את זה כך שידובר בהיוועצות מהכיוון המקצועי יותר, עם מנכ"ל משרד הבריאות.

"פרק י3ב: יושב-ראש ועדת הבחירות, בהתייעצות עם שני הגורמים שציינתי, יקבע את ההוראות שיסדירו את ההצבעה בקלפיות, שזה אומר גם סדרי הפעלה ועבודה, סדרי הצבעה ושעות ההצבעה וגם דרכי ההגעה לקלפי.

"פרק י3ב: זה חשוב כי מן הסתם זה קשור במידה רבה לעצם המימוש של הזכות לבחור.

"פרק י3ב: כדי לבחור צריך להגיע לקלפי.

"פרק י3ב: כאן האיזון עם השיקולים הבריאותיים הוא מאוד מורכב.

"פרק י3ב: זה משהו שהצעת החוק כרגע לא כוללת את ההסדרה של הנקודה הזאת.

"פרק י3ב: האיזון העקרוני שמוצע לקבוע אומר שההוראות שיושב-ראש ועדת הבחירות יקבע יקבעו בשים לב לחשיבות שבמתן אפשרות לכל בוחר לממש את זכותו להצביע בבחירות תוך צמצום ההידבקות בנגיף הקורונה בקרב הציבור במהלך הבחירות.

"פרק י3ב: כל הפרטים איך האיזון הזה הולך להיות לא כתובים בחוק.

"פרק י3ב: למשל אין תשובה לשאלה האם ניתן להגיע לקלפי ברגל?

"פרק י3ב: ברור שאם חולה יוצא ברגל והולך אל הקלפי, יש בזה סיכון בריאותי משמעותי.

"פרק י3ב: מצד שני, לא הוצג בפני חברי הוועדה בהכנה לקריאה ראשונה שום פתרון למקרים בהם חולים או מבודדים שאין להם רכב, איך הם יוכלו להגיע לקלפי?

"פרק י3ב: כמובן שההוראות יכללו, אני מניחה, איסור לנסוע בתחבורה ציבורית.

"פרק י3ב: זה משהו שפתוח.

שלמה קרעי: אין הגבלה למישהו לדאוג לעצמו להסעה, אם באמצעות אמבולנס או באמצעות רכב פרטי?

קארין אלהרר: איזה אמבולנס?

שלמה קרעי: זה כמו שאין היום לכל אחד שמוגבל בניידות ויושב בבית, אין מישהו שדואג לו להסעה לבחירות.

קארין אלהרר: איך אתה משווה?

שלמה קרעי: למה איך אני משווה?

שלמה קרעי: את יודעת כמה אנשים רוצים להצביע ויושבים בבית כי אין מי שייקח אותם כי הם מוגבלים?

קארין אלהרר: אז מה לעשות?

קארין אלהרר: לתת להם לצאת להצביע?

שלמה קרעי: משרד הבריאות, תתכבדו ותדאגו להסעות.

שלמה קרעי: אלה שרוצים לקבל חיסונים עכשיו והם מוגבלים בניידות ולא יכולים לצאת מהבית, אתם דואגים להסעה כדי שיקבלו חיסון?

שרון אלרעי פרייס: דואגים להביא את החיסונים אליהם הביתה, תדאגו להביא את הקלפי אליהם הביתה.

שלמה קרעי: אנחנו לא מוציאים קלפי.

שלמה קרעי: הקלפי לא תהיה ניידת.

שלמה קרעי: יש זכות לכל אחד לבוא ולהצביע ויש קלפי נגישה וקלפי לחולים וקלפי למבודדים בכל עיר.

שלמה קרעי: לדאוג למערך הסעות לעשרות אלפי אנשים זה דבר שאי אפשר לעמוד בו.

קארין אלהרר: אבל אתה אוסר עליהם לנסוע בתחבורה ציבורית.

שלמה קרעי: שיעשו הסדר עם מד"א.

מיכאל מלכיאלי: כמה אמבולנסים יש למד"א?

מיכאל מלכיאלי: יש אלפי אנשים חולים.

שלמה קרעי: בעזרת השם עם החיסונים יהיו מעט.

שלמה קרעי: אם למד"א אין אמבולנסים, מה תעשה?

מיכאל מלכיאלי: אז לבטל את הבחירות?

מיכאל מלכיאלי: לתת לחולה להסתובב בחוץ?

שרון אלרעי פרייס: למה לא לחשוב בצורה יותר מתאימה למאה ה-21 בה ניתן להצביע גם בדרכים אחרות?

מיכאל מלכיאלי: הוועדה אמרה מהתחלה שאנחנו לא רוצים קלפי ניידת.

יואב סגלוביץ': ההבדל המהותי שפה אנחנו בחוק אוסרים על אנשים לממש את זכות ההצבעה.

מיכאל מלכיאלי: מה אתה מציע?

יואב סגלוביץ': החובה שלנו היא למצוא להם פתרון.

יואב סגלוביץ': בסוף הכלל הוא שחייבים לאפשר לאנשים לממש את זכות הבחירה.

יואב סגלוביץ': זה שונה במובהק ממצב בו החלטתי או לא החלטתי ללכת להצביע.

יואב סגלוביץ': פה אוסרים עלי ויותר מזה, אם אני יוצא בניגוד לחוק, אני מבצע עבירה, אפילו יש עלי סעיף עונשין.

יואב סגלוביץ': לכן חובה למצוא פתרון.

אלי אבידר: יש לי הצעה.

אלי אבידר: הנושא הזה נוסה בבורסה ליהלומים, אני אספר לכם מה עושים שם ותחשבו אם כדאי.

אלי אבידר: בבורסת היהלומים יש מעל 3,000 חברי בורסה ויש אנשים שמגיעים לגילאים מאוד מתקדמים וקשה להם לצאת מהבית ולבוא להצביע.

אלי אבידר: על כן, תמיד ועדת הבחירות יצרה מצב של קלפי נייד, של צוות אורגני שהגיע אחד אחד והם הצביעו.

אלי אבידר: תסמיך את ועדת הבחירות שיבדקו, יכול להיות שלא יהיו כל כך הרבה נבדקים.

אלי אבידר: יכול להיות שיהיו נדבקים רק באזור גיאוגרפי אחד.

מיכאל מלכיאלי: הוועדה קבעה עקרונית בפעם שעברה שאנחנו קודם כל נגד קלפי ניידת.

אלי אבידר: למה?

שרון אלרעי פרייס: אתם לוקחים פה סיכון בריאותי, שאנשים מאומתים - - -

שלמה קרעי: נשיאות ועדת הבחירות החליטה שלא תהיה קלפי ניידת ולא יעזור לכם בית דין.

שלמה קרעי: למה?

שלמה קרעי: ככה.

שלמה קרעי: ישבנו שעות בדיונים לפני הקריאה הראשונה.

שלמה קרעי: קלפי ניידת לא תהיה, לא יעזור לכם כלום.

שלמה קרעי: החלטנו שככה זה יהיה.

שלמה קרעי: קלפי ניידת זה אי סדרים, זיופים.

מיכאל מלכיאלי: כרגע יש לנו מחלוקת מה אנחנו עושים עם חולים מאומתים, מה תהיה צורת ההצבעה שלהם.

אוסאמה סעדי: אני ממזכיר לכולנו שבישיבה הארוכה שהייתה ביום ראשון בעניין החוק הזה לקריאה ראשונה, הסכמנו שלגבי בתי אבות ודיור מוגן, מעל 30 דיירים תוצב קלפי נייחת באותו מקום.

אוסאמה סעדי: מתחת ל-30 אמרנו שנסמיך את ועדת הבחירות, את היושב-ראש וסגניו למצוא פתרונות להצבעה של האנשים האלה.

אוסאמה סעדי: אפשר גם לסמוך על ועדת הבחירות שימצאו פתרון.

אלי אבידר: שאלה טכנית ליושב-ראש ולייעוץ המשפטי, ועדת הבחירות החליטה שלא תהיינה קלפיות ניידות.

אלי אבידר: זו זכותה של הוועדה להחזיר את זה ולומר שלמרות שוועדת הבחירות אמרה, אנחנו קובעים שימצאו את הפתרון שלא יהיו אי סדרים בקלפיות ניידות.

אלי אבידר: מה הבעיה?

מיכאל מלכיאלי: אני שואל את משרד הבריאות, מבחינת

מיכאל מלכיאלי: כם אדם חולה שצריך לצאת לבדיקה רפואית יוצא מהבית?

שרון אלרעי פרייס: לא.

שרון אלרעי פרייס: כדי שכל מי שיושב פה יבין על מה אנחנו מדברים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מדברים על אנשים שהם חולים מאומתים לקורונה.

שרון אלרעי פרייס: אנשים חולים מאומתים לקורונה כיום יוצאים לבדיקה מחוץ לבית שלהם רק במקרה של טיפול רפואי דחוף.

שרון אלרעי פרייס: אם יש לבן אדם התקף לב וצריך לצנתר אותו.

שרון אלרעי פרייס: במקרה הזה הוא יוצא כי אנחנו אומרים שיותר חשוב הצלת החיים שלו.

מיכאל מלכיאלי: איך הוא יוצא?

מיכאל מלכיאלי: באוטו?

מיכאל מלכיאלי: ברגל?

שרון אלרעי פרייס: הוא יוצא רק למצב רפואי דחוף.

אוסאמה סעדי: אז לפי עמדת משרד הבריאות, איך הוא יצביע?

שרון אלרעי פרייס: אתם פותחים פה פתח לא טוב ואגב, אשים על השולחן, שיכול להיות שיעשה נזק בבחירות.

שרון אלרעי פרייס: כי אם אנשים ידעו שאנשים מאומתים יוצאים להצביע, אנשים מבוגרים יפחדו לצאת החוצה להצביע.

שרון אלרעי פרייס: לאנשים שהם בבידוד מכל מיני סיבות, אפשר למצוא הסדרים, כבר עשינו הסדרים כאלה שאנשים מבודדים הולכים לקלפי של מבודדים.

שרון אלרעי פרייס: לאנשים מבודדים בניגוד למאומתים, יש נוהל מסודר מתי הם יכולים לצאת.

שרון אלרעי פרייס: חולים מאומתים במדינת ישראל לא יוצאים חוץ מאשר כשיש להם אירוע רפואי חירום.

שרון אלרעי פרייס: הם לא יוצאים לבדיקה, לא יוצאים להלוויה של קרוב משפחה דרגה ראשונה.

שרון אלרעי פרייס: הם יוצאים באמבולנס ואסור להם לצאת מהאמבולנס.

מיכאל מלכיאלי: יוצאים לדיאליזה?

מיכאל מלכיאלי: להקרנות?

שרון אלרעי פרייס: אם זה דחוף, אז כן.

שרון אלרעי פרייס: אם בן אדם לא יקבל את הדיאליזה הוא ימות, אז זה נחשב דחוף.

מיכאל מלכיאלי: אז חולה שצריך לצאת יום יום להקרנות?

אסתי ורהפטיג בס: זה אירוע חריג, אין הרבה חולים כאלה.

אסתי ורהפטיג בס: אין מה להשוות להיקף של 24,000 חולים מאומתים שיוצאים כולם כדי להצביע.

אוסאמה סעדי: אז מה משרד הבריאות מציעים?

מיכאל מלכיאלי: ההצעה שלהם זה קלפי ניידת.

שרון אלרעי פרייס: יש הרבה הצעות, מדינות מפותחות בעולם, כמו ארצות הברית יצרו דרכים להצביע בצורה מקוונת.

מיכאל מלכיאלי: לא יהיה.

שרון אלרעי פרייס: זו אופציה אחת.

שרון אלרעי פרייס: אופציה שניה - - -

מיכאל מלכיאלי: פה מפילים ממשלה עם אנשים שמתחבאים בחניון.

שרון אלרעי פרייס: אבל אי אפשר להגיד על הכול לא.

צבי האוזר: אני חושב שהעובדה שתהיה ידיעה בציבור שחולים מאומתים מסתובבים, היקף הפגיעה בהליכי הבחירות יהיה גדול יותר ממניעת זכות הבחירה של אותם אנשים חולים מאומתים.

מיכאל מלכיאלי: אלה שתי קלפיות שונות.

צבי האוזר: לכן הצבעתי להפריד את זה בימים ולאפשר לחולים מאומתים להצביע יום לפני.

שלמה קרעי: זה במתחם נפרד.

צבי האוזר: זה לא עניין של מתחם נפרד, זה ליודעי חן ואנשים שמבינים.

צבי האוזר: במידה ויאפשרו לאנשים להצביע יום לפני ככה נעשה הפרדה בין האנשים ותהיה תשומת לב מלאה של ועדת הבחירות לנהל את הבחירות את ההצבעה המורכבת הזו, עם כוח האדם הרלוונטי, עם תשומת הלב, עם וידוא שבברדק הכולל לא מתרחשים אי סדרים, שזה החשש שלנו, ככה אנחנו מוודאים שאותם אנשים, אנחנו שומרים את זכותם להשתתף בחגיגה הדמוקרטית ולהצביע.

צבי האוזר: מצד שני, לא מונעים מאחרים להצביע מאותו חשש של הידבקות.

צבי האוזר: אל תשכחו שיש מרכיב של פייק ניוז בו אנחנו צריכים להילחם.

צבי האוזר: ברגע שנאפשר את זה באותו יום, שם יחגגו השמועות.

אורלי עדס: לגבי ההצעות של ד"ר אלרעי אתייחס בנקודה.

אורלי עדס: אנחנו נמצאים בתוך מערכת בחירות, להציע הצעות לשינוי שיטת הבחירות במדינת ישראל זה לא ריאלי ולא רלוונטי, גם אם זה היה לפני חודש.

אורלי עדס: בחירה באמצעות פתקים זו שיטת ההצבעה כיום במדינת ישראל, לא הצבעה בדואר, לא באינטרנט ולא בטלפון.

שרון אלרעי פרייס: אי אפשר להגיד לא על הכול.

שרון אלרעי פרייס: למה לא קלפי ניידת?

שרון אלרעי פרייס: מה מציעים?

שלמה קרעי: כי זה פותח פתח לאי סדרים.

אורלי עדס: זה לעניין שינוי השיטה.

אורלי עדס: גם לגבי מדינות מפותחות, ישראל מפותחת לא פחות, גם במדינות האלה הה סדרים של הצבעה בדואר כבר היו קיימים הם פשוט הורחבו.

אורלי עדס: במדינת ישראל זה לא קיים אז זה לא רלוונטי.

אורלי עדס: אנחנו בטח גם לא רוצים לראות את התמונות שראינו בארצות הברית.

אורלי עדס: לגבי ההצעה שוועדת הבחירות תסיע, היא לא מעשית.

אורלי עדס: מדובר בהסעה של עשרות אלפי אנשים מצפון עד דרום בכל רחבי מדינת ישראל כשלא ידוע מראש איפה יהיו האנשים הללו.

אורלי עדס: הנתונים הללו ישתנו מרגע לרגע במהלך עשרת הימים.

אורלי עדס: מדובר במערך מורכב ואדיר, משרד הבריאות לא יכול לבוא בדרישה מחמירה יותר עם ועדת הבחירות מאשר עם עצמו.

אורלי עדס: משרד הבריאות לא מסיע אנשים לביתם, לא מסיע חולים ממקום מגוריהם, הוא אומר להם שיסתדרו, שיסעו באמבולנס פרטי ותשלמו 850 שקלים.

אורלי עדס: אם מאפשרים לחולה לצאת לבדיקה, גם לדיאליזה וגם להקרנות, שזה עניין של חיים ומוות, זכות הבחירה היא זכות חשובה, אתם סומכים עליהם שיסעו ברכב פרטי, יגיעו לטיפול ולא יצאו לטייל, אז תסמכו עליהם שיצאו להצביע ויחזרו.

אורלי עדס: אתם לא יכולים לבוא בדרישה מחמירה יותר מאשר עם עצמכם.

אורלי עדס: באותה מידה יש חולים מרותקים בבית שלא יכולים לצאת לחיסון, באותה מידה לא מסיעים נוסעים מנמל התעופה לבית שלהם, לוקחים אותם במסות לנקודה אחת ולא מפזרים בכל ארץ.

אלי אבידר: בעניין של יום קודם חשוב להגיד שני דברים.

אלי אבידר: אם רוצים למנוע אי סדרים, יום קודם יאפשר גם לוועדת הבחירות לבדוק בדיוק מי הצביע, מי הגיע.

אלי אבידר: ביום הבחירות עצמו להתחיל להתעסק אם מישהו חיובי או לא חיובי לקורונה, אם הצביע פה או שם, לא נצא מזה.

אלי אבידר: ברגע שעשית את זה יום קודם, מפוקס, זה ימנע לזות שפתים ולא יכניס אותנו למשחקי פייק אם גנבו בחירות או לא גנבו בחירות.

אסתי ורהפטיג בס: אני רק רוצה להגיב לזה שההצעה של יום קודם לא פותרת את שאלת ההגעה.

אסתי ורהפטיג בס: גם אם הצבעה של חולים תהיה יום קודם, צריך להחליט איך יגיעו.

גאל עזריאל: מה שמדאיג אותנו כנציגי היועץ המשפטי, חשוב שכל אזרח בישראל יוכל לממש את זכות ההצבעה שלו, זה שבינתיים ההצעה של ועדת הבחירות שגם חולים מאומתים יוכלו להגיע ברגל להצבעה, כאשר מצד שני הרף המינימלי להצבת הקלפיות למבודדים ולחולים הוא רף כזה שלא בכל מקום קטן יהיה בהכרח קלפי כזה.

גאל עזריאל: זה אומר שהם יצאו מהבית ביום הבחירות, ילכו, אם אפשר, את המרחק הגדול הרגל, אם אין ברשותם רכב.

מיכאל מלכיאלי: ילכו ברגל?

שלמה קרעי: אין הצעה כזו שילכו ברגל.

אורלי עדס: לא הצענו ללכת ברגל.

גאל עזריאל: בדיונים זה היה או ברגל או ברכב.

מיכאל מלכיאלי: בדיונים.

מיכאל מלכיאלי: לא אישרו את זה.

גאל עזריאל: מה שמוצע בנוסח של הוועדה זה להסמיך את יושב-ראש ועדת הבחירות ללא הכוונה של שיקול דעת ובלי לומר שזה לא יהיה ברגל ובלי לומר שהמרחק יהיה מספיק קטן כדי שבן אדם יוכל לממן מונית.

אלי אבידר: אתם תתנו יד לעמותות לא ממשלתיות להתחיל להתלבש על זה ולעשות מבצעי היסעים.

אלי אבידר: אתם לא תרצו את זה.

אלי אבידר: בסוף, לא ניתן למצב שמישהו לא יכול להצביע.

אלי אבידר: קלפי נייד מאובטח, ששופט בדימוס ישב ויבדוק.

מיכאל מלכיאלי: יושב-ראש הוועדה הקבוע מבקש לדבר, אנחנו מאחלים לך ברכת רפואה שלמה, רשות הדיבור שלך.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: גילוי נאות, מאחר ואני עד הבחירות כבר אחלים ובטח יהיה לי דרכון ירוק אז אני לא מדבר על עצמי.

יעקב אשר: בוקר טוב לכולם, אני מודה לכולם על האיחולים ועל הברכות.

יעקב אשר: לדעתי הפתרון צריך להיות בהיגיון שגם קיים היום.

יעקב אשר: לבוא ולהפיל את זה על ועדת הבחירות זה בעייתי ואפילו לא קיים במציאות.

יעקב אשר: מה שצריך להיות זה דבר אחד, צריכה להיות קביעה, מאחר ואנחנו עושים קלפיות לאנשים חולים, אם אני זוכר נכון יהיו קלפיות לחולים וקלפיות למבודדים, זה לא אותו קלפי.

יעקב אשר: ברגע שיש קלפיות לחולים צריך לתת את ההנחיות איך מגיעים.

יעקב אשר: כמו אדם שיוצא לבדיקה רפואית, יש חובה לפי החוק איך הוא יכול להגיע.

יעקב אשר: ברכב, ברגל, לבד או עם עוד נהג?

יעקב אשר: משרד הבריאות, עם כל הכבוד, לא שלח אמבולנסים לכל אלה שצריכים בדיקות דחופות בבתי חולים, גם אם הם חולי קורונה מאומתים.

יעקב אשר: צריך לקבוע מה מותר לבן אדם לעשות ואיך וכל בן אדם יפעל לפי זה.

יעקב אשר: אם צריך פיקוח, שיפקחו על זה.

יעקב אשר: אבל כל דבר אחר יגרום למניעה לאנשים האלה לצאת להצביע ואנחנו לא יכולים להרשות את זה.

יעקב אשר: אין לי הצעה קונקרטית ברורה כרגע אבל צריך לשבת ולראות מה ההנחיות לאותם אנשים שלא יכולים להגיע בתחבורה ציבורית, זה דבר שבוודאי חייב להיות ברור, שהוא יכול להגיע או לבד ברכב פרטי לתוך המתחם, אולי אפילו יוכלו לעשות את זה כמתחם שרכבים נכנסים פנימה ויכולים להגיע עד לפתח כדי שלא יהיה מצב של הליכה.

יעקב אשר: צריך לקבוע את הסטנדרטים, את האכיפה על זה ומפה והלאה אי אפשר להטיל את זה על אף אחד אחר.

יעקב אשר: כמובן שאם יהיו אמבולנסים זה עוד יותר טוב, אדם שיחליט לקחת אמבולנס וירצה לשלם מכיסו כסף כדי להגיע להצביע אז צריך לכתוב איזה דרכים אפשר ומה לא.

יעקב אשר: אני לא רואה אפשרות אחרת.

עמי ברקוביץ: המשמעות היא להטיל את עלות ההצבעה, שהיא גם עלות יקרה, כ-800 שקלים, על המצביע.

עמי ברקוביץ: מצביע שאין לו רכב אמור לשאת בעלות הזו לשיטת הוועדה?

אורלי עדס: עוד נקודה למחשבה, לשיקול דעת שלכם שתיקחו בחשבון, ברגע שנאפשר שוועדת הבחירות תסיע בוחרים, אנחנו פורצים סכר שיפתח ולא יסתיים.

אורלי עדס: בכל מערכת בחירות יש פניות מהציבור, אם אלה מוגבלים בניידות, אנשים מבוגרים שמרותקים לביתם, אנשים חולים, חולי דיאליזה, חולים אחרי טיפולים כימותרפיים.

אורלי עדס: אז למה שנסיע חולה מאומת בקורונה ולא נסיע אישה בת 92 שמרותקת לביתה?

אורלי עדס: היא פונה אלי בכל מערכת בחירות וכותבת לי, גברת אורלי היקרה, אנא ממך, אני מדור מקימי המדינה, מרותקת לביתי, גרה בקומה רביעית ולא יכולה לצאת מהבית להצביע, תדאגי שיבואו לקחת אותי.

אורלי עדס: לצערי אין אפשרות כזו.

אורלי עדס: אם נפרוץ את הסכר בבחירות הראות כנראה שנצטרך להסיע 6 מיליון בוחרים.

אורלי עדס: זה ברור שזה משהו שאין כל יכולת לבצע אותו, הוא לא נכון ולא ראוי.

אורלי עדס: אין שום דרך לעשות את זה.

אורלי עדס: אלה אנשים שבוודאי יושבים כרגע וצופים בנו וגם הם מבינים שאם יקבעו את הקביעה הזו שהוועדה תסיע אז כמובן שמחר נקבל פניות מכל מי שמוגבל בניידות ובצדק, מאוכלוסייה מבוגרת ועוד קבוצות ולא נוכל לומר להם לא.

מיכאל מלכיאלי: תודה.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נדון על זה אחר כך.

איתן גינזבורג: אני רוצה לומר שההבדל בין חולה סרטן וחולה דיאליזה לחולה קורונה הוא שאת חולה הקורונה המדינה מחייבת אותם להישאר בבית.

איתן גינזבורג: זה ההבדל הגדול.

איתן גינזבורג: אני מסכים עם מנכ"לית ועדת הבחירות, אין אפשרות לקיים היערכות כזו של ניידות.

איתן גינזבורג: אבל יותר מזה, גם משרד הבריאות אומרים שבמקרה של מצב רפואי דחוף לחולה קורונה הוא יכול באופן עצמאי ללכת לבית חולים או לכל טיפול אחר שהוא נדרש לו.

איתן גינזבורג: לכן אני חשוב שאם משרד הבריאות מאפשר לחולים במצב רפואי דחוף לצאת ומצב רפואי דחוף כזה לא מוגדר, זה גם לגבי הקרנות, דיאליזה וכל דבר אחר - - -

שרון אלרעי פרייס: זה בהחלט מוגדר, זה משהו שמסכן חיים.

איתן גינזבורג: לכן אני חושב שאם מאפשרים לחולה מבודד להתפנות באופן עצמאי לבית חולים או לקבל טיפול רפואי דחוף, צריך לאפשר להם לנסוע באופן עצמאי או ללכת לקלפי ניידת של מבודדים בלי מגבלות אחרות.

שלמה קרעי: כשאתה בזום יש לך פרספקטיבה מפוכחת יותר על המציאות.

ניצן רוזנברג: "(ג) שר הבריאות ימסור ליושב ראש הוועדה המרכזית, במועדים שיקבע יושב ראש הוועדה המרכזית בכללים, רשימה של חייבים בבידוד בעת מסירת הרשימה, בחלוקה לפי מי שהם חולים ומי שהם חייבים בבידוד אחרים, ויציין לגביהם את הפרטים שלהלן, כפי שדיווח החייב בבידוד למשרד הבריאות בהתאם להוראות לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם: (1) שם פרטי ושם משפחה; (2) מספר תעודת זהות; (3) כתובת מקום הבידוד".

ניצן רוזנברג: (ד) מידע שנמסר לפי סעיף קטן (ג) ישמש את הוועדה המרכזית לשם קביעת מקומות הקלפי כאמור בסעיף קטן (ה) בלבד, והוא יימחק בסמוך לתום יום הבחירות, ולא יאוחר מיום פרסום תוצאות הבחירות".

ניצן רוזנברג: מאחר שמדובר במידע פרטי ורגיש, זה יימחק.

גאל עזריאל: כמו שניצן ציינה, מדובר במידע רגיש, פרטי, שפוגע בפרטיות.

גאל עזריאל: לא כתוב מאיזה מועד אפשר שיושב-ראש הוועדה יוכל לדרוש את המידע הזה, אולי נכון להוסיף שזה יהיה רק מ-14 יום לפני מועד הבחירות, שכן הנתונים לא רלוונטיים לפני אותם 14 ימים והבידוד הוא לתקופה של 14 ימים.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שההתארגנות מאוד קשה ב-14 יום האלה.

גאל עזריאל: אבל הנתונים לא יהיו רלוונטיים לפני.

אסתי ורהפטיג בס: להעביר מידע זה בסדר, אבל בגלל שהמידע כולל פרטים אישיים, זו הבעיה.

אסתי ורהפטיג בס: מידע לא מזוהה אנחנו יכולים להעביר להם גם בלי הוראה כזו, נעביר, עם זה אין בעיה.

אסתי ורהפטיג בס: אבל מידע עם שמות המבודדים זה רק ב-14 יום שלפני.

דין ליבנה: זה מקובל עלי ובלבד שיעבירו לנו את המידע הסטטיסטי לפני.

ניצן רוזנברג: "(ה) יושב ראש הוועדה המרכזית, לאחר התייעצות עם הוועדה המרכזית, יקבע את המקומות שבהם יוצבו קלפיות לחייבים בבידוד כך שבכל רשות מקומית תיקבע קלפי ייעודית אחת לפחות לחולים ואחת לפחות לחייבים בבידוד אחרים, לפי העניין, שייקבעו בהתחשב במידת האפשר בנוחות הגישה אליהן עבור הבוחרים ובצורך למנוע הידבקות בקרב הציבור בעת ההצבעה ובעת ההגעה למקום הקלפי; היושב ראש יקבע את מקומות הקלפי כאמור לא יאוחר מהיום השישי שלפני יום הבחירות, והוא רשאי לעדכן את קביעתו מעת לעת; לעניין זה, "רשות מקומית" – עירייה או מועצה מקומית שרשומים בה בעלי זכות בחירה".

ניצן רוזנברג: המשמעות היא שבמועצות אזוריות לא תהיה קלפי בכל ישוב וזה שוב מעורר את השאלה של ההגעה למקום הקלפי.

ניצן רוזנברג: כי אם אין לך קלפי במקום הישוב ואתה צריך לצאת, זה משהו שצריך להידרש אליו.

מיכאל מלכיאלי: אמר לנו דין שאי אפשר לשים קלפי בכל ישוב עם שני חולים.

שלמה קרעי: בכל מקרה גם בעיר גדולה כמו ירושלים אתה לא שם בכל רחוב קלפי.

שלמה קרעי: אנשים נוסעים.

ניצן רוזנברג: "(ו) קלפי לחייבים בבידוד שהוצבה במקום שנקבע לה לפי סעיף קטן (ה), לא תוצב במקום אחר לצורך הצבעה במהלך יום הבחירות".

עמי ברקוביץ: שאלה לגבי המועצות האזוריות, דובר על כך שמועצה אזורית שמורכבת ממספר ישובים שיכולים להיות ביניהם מרחקים ודובר על כך שזה יידון בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, כדי שאנשים לא יצטרכו לנסוע מרחקים.

מיכאל מלכיאלי: אתה צודק, צריך לתת לזה שימת לב, מצד שני אנחנו לא יכולים לקבוע עכשיו בחוק איזה מועצה אזורית?

מיכאל מלכיאלי: כמה?

עמי ברקוביץ: אתה יכול לקבוע הגבלות מרחק.

מיכאל מלכיאלי: צודק.

שלמה קרעי: אדוני יושב הראש, אנחנו לא רוצים להחליף כאן את נשיאות ועדת הבחירות.

מיכאל מלכיאלי: יש פה טענה נכונה.

שלמה קרעי: מליאת ועדת הבחירות תתכנס בשבוע שלפני, תראה מה המצב ולפי זה תחליט.

מיכאל מלכיאלי: בוא ניתן לזה קווים מנחים.

שלמה קרעי: הקווים המנחים הם שבכל מועצה, שתי קלפיות.

ניצן רוזנברג: אפשר להגיד על כל איקס ישובים, כך וכך קלפיות.

ניצן רוזנברג: אפשר להגיד לפי מספר אוכלוסייה.

ניצן רוזנברג: אפשר להגיד לפי מרחק.

אורלי עדס: יש למעלה מ-1,100 ישובים ברחבי המדינה.

אורלי עדס: לקבוע כעת שבכל ישוב תהיה קלפי זה לא נכון.

אורלי עדס: חלק ניכר מזה לא יצא לפועל ואנשים לא ישתמשו בקלפיות הללו.

אורלי עדס: אבל בחלק מהמקומות כן.

אורלי עדס: לכן אני חושבת שצריך להשאיר את זה במתכונת שנכתבה כרגע.

אורלי עדס: מה שאנחנו מתכוונים לעשות, זו הגישה וזה גם מה שעשינו בפעם הקודמת.

אורלי עדס: ניקח את המפה, נציב את הישובים, נסמן את כל 255 הרשויות, היכן תהיינה קלפיות.

אורלי עדס: אם נראה שיש מרחקים רבים מידי בין הישובים, נפזר עוד כמה קלפיות.

מיכאל מלכיאלי: עמי ממשרד המשפטים מעלה כאן טענה נכונה שמטרידה את רוב חברי הוועדה.

מיכאל מלכיאלי: תנסי למצוא קווים מנחים שינחו אתכם, שהוועדה תוכל להישען עליהם.

מיכאל מלכיאלי: סוג של מרחק, חולים, יש מועצות אזוריות ענקיות.

אורלי עדס: לכן אמרתי שניקח את המפה וננסה לאמוד את המרחקים.

אורלי עדס: ננסה לעשות משהו שהוא מידתי ונכון, שוב, לא בכל ישוב, אבל לא שיהיה מרחק גדול מידי.

אורלי עדס: לקבוע מעכשיו את המספרים זה בעייתי, אף אחד לא יודע כמה חולים ומבודדים יהיו באותה עת.

דין ליבנה: כבר כעת קבעתם בחוק שהוועדה חייבת לקבוע בהתחשב במידת האפשר בנוחות הגישה אליהם עבור הבוחרים.

אלי אבידר: גם בדבר הזה הפתרון הוא קלפי ניידת.

אלי אבידר: יש את מועצה אזורית אילות, מרחק של חצי מדינה לנסוע, איך הם ייסעו?

קארין אלהרר: למה אתם מתנגדים לקלפי ניידת?

מיכאל מלכיאלי: השאלה שלכם היא שאלת הניוד, לכל אורך הדרך.

מיכאל מלכיאלי: נצטרך לפתור אותה לגבי הכול.

מיכאל מלכיאלי: נמשיך.

ניצן רוזנברג: "116יז7.

ניצן רוזנברג: הרכב ועדות הקלפי בקלפי ייעודית (א) ועדות הקלפי הייעודיות יורכבו מנציגי הסיעות המיוצגות בוועדה המרכזית; מספר החברים בהן והרכבן הסיעתי, לרבות יושבי הראש, ייקבעו בידי יושב ראש הוועדה המרכזית לאחר התייעצות עם הוועדה המרכזית.

ניצן רוזנברג: (ב) על ועדות קלפי ייעודיות יחולו הוראות סעיפים 21א ו-24(ט1), בשינויים המחויבים.

ניצן רוזנברג: סדרי הצבעה בקלפי ייעודית והגעה אליה.

ניצן רוזנברג: 116יז8.

ניצן רוזנברג: סדרי הצבעה בקלפי (א) יושב ראש הוועדה המרכזית, בהתייעצות עם סגניו וכן בהתייעצות עם המנהל הכללי של משרד הבריאות, יקבע הוראות המסדירות את ההצבעה בקלפיות ייעודיות של חייבים בבידוד, ובכלל זה הוראות בדבר הגעה למקום הקלפי וחזרה ממנו, סדרי הפעלתן ועבודתן של הקלפיות, סדרי ההצבעה בהן ושעות הצבעה בקלפיות הייעודיות בכלל או בקלפי מסוימת; ההוראות ייקבעו בשים לב לחשיבות שבמתן אפשרות לכל בוחר לממש את זכותו להצביע בבחירות, תוך צמצום ההידבקות בנגיף הקורונה בקרב הציבור במהלך הבחירות.

ניצן רוזנברג: (ב) הוועדה המרכזית תפרסם הודעה בדבר מקומות הקלפיות הייעודיות, שעות ההצבעה וסדרי ההצבעה בהן ודרכי ההגעה המותרות אליהן לחייבים בבידוד לפי הוראות סעיף זה, ותפרט את ההוראות השונות החלות על סוגים שונים של חייבים בבידוד באתר האינטרנט של הוועדה המרכזית ובכל דרך נוספת אחרת שתיראה לה יעילה ונגישה לקבוצות השונות באוכלוסייה".

ניצן רוזנברג: דין, אתה רוצה לפרט איך אתם הולכים להנגיש את המידע?

דין ליבנה: נפרסם את המידע גם באתרי האינטרנט שלנו, גם בלוחות מודעות, כמו שעושים היום על קלפיות.

דין ליבנה: כשרואים קלפי רואים שלטים תלויים.

דין ליבנה: מבודדים לא יודעים מראש מה יהיה.

דין ליבנה: אבל יהיה גם מוקד טלפוני, גם באינטרנט, גם בפקס, אפילו במסרונים למוגבלים בשמיעה.

שלמה קרעי: אולי את אותה רשימה שמקבלים ממשרד הבריאות, לשלוח אליהם לפי הרשימה.

דין ליבנה: זה מאוחר מידי כי אנשים כבר יצאו מבידוד.

דין ליבנה: הרשימות שאנחנו מקבלים ממשרד הבריאות מעודכנים לאותו זמן שהם נשלחו, הדואר יגיעו רק שבוע אחר כך.

שלמה קרעי: אתה מקבל כמה ימים לפני הבחירות רשימה מעודכנת מי צפוי להיות בבידוד ביום הבחירות.

שלמה קרעי: אפשר לשלוח אליהם סמס.

שלמה קרעי: להיעזר במשרד הבריאות בשביל העניין היום, שיוציאו הודעת סמס איפה הקלפי הקרובה ביותר.

דין ליבנה: אין לנו טלפונים לשלוח סמס אבל נבחן את זה.

אורלי עדס: נעשה גם סרטון הסברה.

אורלי עדס: נפנה לאתר שלנו ולכל מקום אפשרי.

מיכאל מלכיאלי: לא כולם רואים סרטונים.

מיכאל מלכיאלי: אפשר להגיע לכולם גם בעיתונות המקומית.

אסתי ורהפטיג בס: בסיפה של סעיף (א) כתוב ש"ההוראות יקבעו בשים לב לחשיבות שבמתן אפשרות לכל בוחר לממש את זכותו להצביע בבחירות, תוך צמצום ההידבקות בנגיף הקורונה בקרב הציבור במהלך הבחירות".

אסתי ורהפטיג בס: בנוסח המקורי היה כתוב גם שמירה על בריאות הציבור, אני מבקשת להחזיר את האמירה הזאת.

אסתי ורהפטיג בס: לגבי צמצום ההידבקות, אני תוהה אם הכוונה היא לא למניעת הידבקות.

אסתי ורהפטיג בס: בהוראה אנחנו כותבים מניעת הידבקות בנגיף הקורונה.

ניצן רוזנברג: התפיסה שלנו הייתה שברור שמשרד הבריאות, שהוא האחראי על בריאות הציבור, הוא זה שלפי חוק הקורונה קובע את ההוראות הרחבות יותר למניעת התפשטות הנגיף.

אסתי ורהפטיג בס: אבל ההוראות שלנו לא חלות, זו בדיוק הבעיה.

ניצן רוזנברג: כאן יש יום ממוקד, הוראות שחלות על אזור מאוד ממוקד, על אזור הקלפי.

ניצן רוזנברג: לכן האיזון היותר נכון הוא לומר שצריך למנוע הדבקה בין אדם לאדם.

שרון אלרעי פרייס: נכון, זה מה שהיא אומרת, לא לצמצם, למנוע הדבקה.

אסתי ורהפטיג בס: זה איזון בין ערכים, ברור שבסוף אולי לא נגיע לתוצאה המושלמת של מניעה, אבל באיזון בין הערכים - - -

יואב סגלוביץ': יש לזה משמעות משפטית.

יואב סגלוביץ': כשאתה אומר מניעה, ההגבלה תהיה הרבה יותר קשה.

יואב סגלוביץ': כשאתה אומר צמצום זה אחרת.

יואב סגלוביץ': לא סתם שיושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית יקבל את המלצתכם ויחליט את החלטתו, זה לא סתם.

יואב סגלוביץ': זה איזון אחר בין זכויות ביום הבחירות.

אסתי ורהפטיג בס: אנחנו, כמו שאתם יודעים, מתנגדים לדבר הזה.

יואב סגלוביץ': ביום הזה, אם תצומצם התחלואה במדינת ישראל, זה לא יקרה.

מיכאל מלכיאלי: אני מבקש לשמוע על הנושא הזה את הילה אקרמן מהרשויות המקומיות.

הילה אקרמן: הילה ממרכז המועצות האזוריות, היום אני מסיירת ברחבי מועצה אזורית רמת נגב.

הילה אקרמן: המרחקים בין ישוב לישוב גדולים, מישוב אחד לישוב אחר יכולה להיות גם שעה נסיעה.

הילה אקרמן: לכן צריך לעשות יותר מקלפי אחת למבודדים וחולים במועצות אזוריות.

הילה אקרמן: מרחקי הנסיעה הם גדולים ועל מנת שאנשים ילכו להצביע אנחנו צריכים לתת להם נגישות.

מיכאל מלכיאלי: תודה.

מיכאל מלכיאלי: הנושא עלה מספר פעמים בוועדה ואנחנו ניתן לזה התייחסות.

מיכאל מלכיאלי: גם ועדת הבחירות אמרה שתתייחס לנושא המרחקים וגם משרד המשפטים.

הילה אקרמן: תודה לכם ואשמח שתיקחו את זה בחשבון.

שרון אלרעי פרייס: אני מבינה שזה יום מיוחד, יום חשוב ואנחנו לא מנסים למנוע ממישהו את הזכות להצביע.

שרון אלרעי פרייס: אני כן חושבת שכשאנחנו נמצאים בפנדמיה עולמית בה ההדבקה הולכת ועולה לא רק אצלנו גם במדינות אחרות, צריך להתייחס לזה בצורה אחרת ולא להגיד אנחנו עושים את היום הזה כמו שאנחנו עושים את היום הזה וניתן להם ללכת ברגל ממקום אחד לשני או איך שהם רוצים.

שרון אלרעי פרייס: צריך להבין, שכשיש לנו אלפי ועשרות אלפים של מאומתים, הדבר הזה מהווה סכנה חמורה לבריאות הציבור.

שרון אלרעי פרייס: לא משהו בקטנה ולא משהו לצמצום, אלא סכנה חמורה.

שרון אלרעי פרייס: כרגע אנחנו לא נותנים לאנשים מאומתים לצאת לבדיקות רפואיות ולטיפולים רפואיים.

שרון אלרעי פרייס: נותנים להם לצאת לבדיקות וטיפולים מסכני חיים ובהחלט יש הגדרה לדבר הזה.

שלמה קרעי: אתם דואגים להם להסעה?

מיכאל מלכיאלי: אני אענה לך, הם לא דואגים.

מיכאל מלכיאלי: אין אפשרות.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא נמצאים באותו מצב בו מתוך עשרות אלפים מאומתים יש עשרות אלפים שצריכים דיאליזה או הקרנות.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יכולים לעשות בדיקה כמה כאלה יש, אני לא רוצה לזרוק סתם מספר כי אני לא יודעת, אבל זה לא הרוב.

שרון אלרעי פרייס: כאן אתם מדברים על כל המאומתים במדינת ישראל, עשרות אלפים שיוצאים מהבתים שלהם.

שרון אלרעי פרייס: זה דבר בלתי נתפס.

שרון אלרעי פרייס: זה לא בואו נצמצם או שלא נצליח להצליח לצמצם ביום הזה, זו סכנה משמעותית לבריאות הציבור.

שרון אלרעי פרייס: אם ועדת הבחירות לא מעוניינת לעשות שינוי בדרך שבה מצביעים במדינת ישראל וזה חייב להיות בקלפי וגם לא מעוניינת לעשות שינוי בזה שזה יהיה לא ביום אחד - - -

דין ליבנה: האמירה הזו לא מקובלת.

אורלי עדס: חברי הכנסת שאת יושבת מולם, הם אלה שקובעים את שיטת הבחירות.

שרון אלרעי פרייס: כדי שבן אדם יצליח לצאת בצורה בטוחה, גם את זה אפשר היה לעשות.

שרון אלרעי פרייס: בוא נעשה שהשנה זה לא יהיה יום בחירות אחד, אלא במשך תקופה, אנשים יוכלו להחלים ולצאת בצורה בטוחה.

שרון אלרעי פרייס: גם זה לא.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו אומרים, בואו נעשה קלפי נייד – גם את זה לא.

שרון אלרעי פרייס: הפתרון בו עשרות אלפי מאומתים יוצאים להצביע ברגל, ברכב או איך שהם רוצים כי אף אחד לא מסדר להם הסעה, לא מקובל.

שרון אלרעי פרייס: זה מסוכן.

מיכאל מלכיאלי: יש בינינו הבנה מוחלטת בנושא הזה, לכן נושא הניוד עדיין פתוח בוועדה.

אלי אבידר: עשיתם סגר, אי אפשר שזה יהיה ביום אחד.

מאיר כהן: אין ספק שאת צודקת, לא צריך לעבוד בניגוד לתחזיות שלכם.

מאיר כהן: אבל בסופו של דבר , יש שופט שהוא יושב-ראש ועדת הבחירות, אתם הגוף מייעץ, תהיו צודקים ככל שתהיו, אין לי שום ספק שאתם צודקים, אין שום ויכוח, אבל בסופו של דבר, כגוף מייעץ אתם צריכים לבוא לשופט ולוועדת הבחירות, גם ביום הבחירות ולהיות הגוף המייעץ.

מאיר כהן: אם משרד הבריאות יגיע למצב שהוא יתעמת עם ועדת הבחירות ועם השופט שעומד בראשה, אני חושב שזה לא מה שהוועדה הזאת רוצה.

מאיר כהן: אני מאוד מעריך את כל מה שאת אומרת ואני, אגב, תומך בכל מילה, אבל זה צריך להיעשות מתוך הבנה ברורה של ההיררכיה.

מאיר כהן: יש ועדת בחירות, יש שופט שהוא יושב-ראש ועדת הבחירות, אתם הגוף המייעץ, אתם הגוף המקצועי.

מאיר כהן: אני לא רוצה להגיד לשופט מה לעשות אבל אני משער שהדברים שלכם יהיו דברי מים חיים.

יואב סגלוביץ': אני רוצה שוב להדגיש משהו שהוא שונה מהרגיל וצריך להבין אותו.

יואב סגלוביץ': ביום כזה יש איזון אחר באינטרסים.

יואב סגלוביץ': גם היום אתם מייעצים, אתם לא מחליטים לממשלה מה לעשות, מי כמוך יודעת.

יואב סגלוביץ': אז ביום יום, כשאתם אומרים משהו והממשלה עושה הפוך כמעט בכל דבר, אני לא שומע, לפחות ציבורית, את רמת האנרגיה הזאת.

שרון אלרעי פרייס: תשאל בקבינט.

שרון אלרעי פרייס: אותה מידה של רמת אנרגיה.

יואב סגלוביץ': פה זו כיכר העיר ופה צריך להבטיח קודם כל את זכות הבחירות של האנשים, כי אנחנו כמדינה אמרנו לאנשים, אתם לא יכולים לעשות כך וכך.

יואב סגלוביץ': לכן יש פה הפרדה מוחלטת ביום הבחירות בין הרשות המבצעת, שזה משרד הבריאות, מנכ"ל או שר, לבין ועדת הבחירות המרכזית שאמונה רק על דבר אחד, על טוהר הבחירות, ניהול הבחירות ויכולת המימוש של הזכות להצביע.

יואב סגלוביץ': אז כל אחד צריך להיכנס למקומו ולהבין את גודלו באותו יום אל מול הגודל של דמוקרטיה בישראל.

יואב סגלוביץ': אני לא אגיד שיהיה צמצום בתחלואה ביום הזה.

יואב סגלוביץ': אבל בשביל זה יש את ועדת הבחירות המרכזית ושופט ישמע את הכול ויקבל את ההחלטות.

יואב סגלוביץ': כנראה הוא יקבל החלטות יותר מאוזנות מאשר הממשלה מקבלת היום, שלא מקשיבים לכם.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא מתנגדים לצמצום התחלואה ביום הזה, אנחנו רוצים לשמור על בריאות הציבור ושלא תהיה הפצה משמעותית של תחלואה ביום הזה, כשעשרות אלפי אנשים מאומתים יוצאים לרחובות ברגל או ברכב כדי להצביע.

שרון אלרעי פרייס: אני אומרת שוב, אנחנו צריכים להגיע בהסכמה איך לעשות את זה בצורה בטוחה.

שלמה קרעי: ראינו כמה שמרתם על שדה התעופה בן גוריון מהקורונה שהתפשטה - - -

מיכאל מלכיאלי: זה לא המקום.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא נגד שאנשים יצביעו חלילה - - -

שלמה קרעי: מספרים סיפורים, שדה התעופה בבן גוריון - - -

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת קרעי, זה לא המקום.

מיכאל מלכיאלי: נמשיך בהקראה בבקשה.

ניצן רוזנברג: "(ג) חייב בבידוד המבקש להצביע בקלפי ייעודית יזהה את עצמו כאמור בסעיף 74, ויציג אישור או הצהרה על היותו חייב בבידוד כפי שייקבע בהוראות לפי סעיף קטן (א)".

ניצן רוזנברג: האישור הוא אישור של רופא וההצהרה זו הצהרה שהוא יחתום, אישור על הבידוד.

ניצן רוזנברג: הצהרה זה משהו שיהיה שתוכל לחתום עליו שאתה מבודד.

משה אבוטבול: הוא יחתום בקלפי עצמה?

ניצן רוזנברג: כן.

מיכאל מלכיאלי: אני הייתי מציע שזה יהיה בכניסה לבניין, תחסכו כך תורות.

דין ליבנה: נדאג לזה.

ניצן רוזנברג: " (ד) המצביע בקלפי ייעודית ישים את המעטפות הנזכרות בסעיפים 74א ו-75(א) לתוך מעטפה שנייה; על גבי המעטפה החיצונית יצוין, באופן שייקבע בהוראות לפי סעיף קטן (א), שם המצביע, מספר זהותו במרשם האוכלוסין ופרטים נוספים שייקבעו בהוראות כאמור, והמצביע יטיל את המעטפה לעיני ועדת הקלפי לתוך הקלפי".

ניצן רוזנברג: זה ההסדר איך מצביעים במעטפות כפולות.

ניצן רוזנברג: "(ה) ספירת הקולות של מי שהצביעו לפי סעיף זה תהיה כפי שנקבע בתקנות לפי סעיף 68א(ו).

ניצן רוזנברג: " זה גם אומר שספירת הקולות תעשה כפי שסופרים קולות של הצבעה במעטפות כפולות.

ניצן רוזנברג: "116יז.

ניצן רוזנברג: סמכויות מיוחדות לגבי קלפי ייעודי.

ניצן רוזנברג: 9.

ניצן רוזנברג: הוראות סעיף 70א יחולו בשינויים המחויבים, על בחירות לפי פרק זה".

ניצן רוזנברג: סעיף של הוראות מיוחדות שניתן לשופט במהלך יום הבחירות למקרה שיש חשד לפגיעה בטוהר הבחירות או פגיעה במהלך ההצבעה.

העיקרי יבוא: 144ב.

העיקרי יבוא: סמכויות מיוחדות לעניין בחירות בשל התפשטות נגיף הקורונה.

העיקרי יבוא: הסעיף הזה קובע את האופן בו יקבעו כל כללי ההתנהלות בכל הקלפיות בארץ.

העיקרי יבוא: גם על הקלפיות של המבודדים והחולים וגם על הקלפיות הרגילות והמיוחדות שיש בבתי חולים, לחיילים, אסירים וכן הלאה.

העיקרי יבוא: היום, כל כללי ההתנהגות בתקופת הקורונה נקבעים לפי חוק סמכויות מיוחדות ולפי התקנות שנקבעו מכוחו, זה נקבע בידי הממשלה ומגיע לאישור במתכונת מיוחדת בוועדת חוקה ויכול גם להגיע למליאת הכנסת.

העיקרי יבוא: התקנות הרלוונטיות לעניין הזה הן תקנות הגבלת פעילות שקובעות הגבלות מסוגים שונים על עסקים ומקומות שפתוחים לציבור.

העיקרי יבוא: לצורך המחשה, הכללים שמדובר עליהם אלה הוראות של התקהלות, הוראות של שמירת מרחק בין אדם לאדם, תפוסה מרבית מותרת בתוך מבנה או בשטח פתוח, חובה של בדיקת תסמינים או תשאול וכניסה למקום פתוח לציבור.

העיקרי יבוא: כללים של שמירה על היגיינה וכיוצא באלה סוגים של כללים.

העיקרי יבוא: לגבי מקומות הקלפי, לפי ההגדרות של חוק הקורונה אלה מקומות שרובם פתוחים לציבור.

העיקרי יבוא: יכול להיות שיציבו קלפי גם במרחב ציבורי, אבל רוב הקלפיות יהיו במקום פתוח לציבור ובכל מקרה התקנות מכוח חוק הקורונה אמורות היו לחלול על מקום כזה.

העיקרי יבוא: אבל מאחר ומדובר בבחירות לכנסת שמנוהלות באופן מלא בידי ועדת הבחירות המרכזית כפי שציינו פה חברי הכנסת סגלוביץ' ומאיר כהן, הכוונה היא להשאיר את מלוא השליטה בנעשה במקום הקלפי בידיים של ועדת הבחירות המרכזית.

העיקרי יבוא: כמובן בהתייעצות עם גורמי המקצוע.

העיקרי יבוא: זה האיזון שנקבע בחוק.

שרון אלרעי פרייס: למה שיהיו במקרה הזה תנאים שונים להתקהלויות?

ניצן רוזנברג: התקנות שהממשלה התקינה לא אמורות לחול על מקום הקלפי, אבל, במקומם כאמור ההוראות שיקבעו יקבעו על ידי יושב-ראש הוועדה המרכזית, בהתייעצות עם סגניו ועם מנכ"ל משרד הבריאות, שהאיזון שנעשה בוועדה בקריאה הראשונה רצה לתת יותר ביטוי לגורם המקצועי.

ניצן רוזנברג: זה האיזון שנעשה.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מבינה את האיזון.

שרון אלרעי פרייס: כשאתם אומרים אנחנו צריכים לתת להרבה מאוד אנשים לצאת החוצה, צריך להבין איך לעשות את זה בצורה בטוחה, את זה אני אומרת כי כרגע זה לא בצורה בטוחה.

שרון אלרעי פרייס: אבל אני לא מבינה למה להגיד שמקום ציבורי, בו בוחרים אנשים, צריך לסטות מההנחיות.

שרון אלרעי פרייס: איך נשמור על בטיחותם של אנשים כשהם נמצאים במקום ציבורי?

שרון אלרעי פרייס: למה פתאום ביום הזה כל ההנחיות מתפוגגות?

ניצן רוזנברג: ההצעה היא לא להתעלם לחלוטין.

ניצן רוזנברג: הנוסח אומר שההוראות יקבעו בשים לב להוראות שנקבעו לפי סעיף 8 לחוק, שאלה בדיוק ההוראות שקבועות בתקנות הגבלת הפעילות ובלבד שיאפשרו הצבעה שלכל בוחר, אף אם נמצא בבידוד.

ניצן רוזנברג: זה האיזון שמוצע לקבוע בחוק.

ניצן רוזנברג: אם יש רצון לשנות את זה, אז צריך לדון בזה.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מצליחה להבין את האיזון.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מבינה מה מנסים לאזן פה.

מיכאל מלכיאלי: זה היה בהסכמת משרד הבריאות בקריאה הראשונה.

אסתי ורהפטיג בס: ביקשנו שזה יהיה בהסכמת שר הבריאות בדיוק בשביל זה.

מיכאל מלכיאלי: נכון, צודקת.

מיכאל מלכיאלי: נושא שנצטרך להתדיין בו בינינו.

ניצן רוזנברג: הכוונה היא כן להתייחס למה שקבוע בתקנות סמכויות מיוחדות.

ניצן רוזנברג: ככל האפשר, אני מניחה שיילקחו הכללים והאיזונים שמשרד הבריאות ראה לנגד עיניו.

ניצן רוזנברג: למעט אם יהיו מקומות בהם - - -

גאל עזריאל: אולי נצליח שזה גם יקרה - - - כרגע בבתי משפט למשל, שהם מוחרגים מהחוק ומנהל בית המשפט מתקין תקנות שהן מגבילות.

גאל עזריאל: הם קוראים את מה שיש בתקנות מקומות עבודה ובתקנות הגבלת פעילות ומתאימים את זה לצרכים המיוחדים של בית המשפט ופומביות הדיון, אבל בעצם זה כמעט אחד לאחד.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו רוצים שהדבר הזה יהיה כתוב בחוק שזה בהסכמה עם משרד הבריאות.

שרון אלרעי פרייס: אחרת ועדת הבחירות יכולה לקבוע כאן הנחיות של התקהלויות שהן מסוכנות לציבור.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מבינה מה האיזון פה.

דין ליבנה: גם מנהל בתי המשפט יכול לקבוע הנחיות שהן חורגות - - - ובסוף יש פה הפרדת רשויות.

דין ליבנה: גורמי הממשלה, אין להם זכות וטו על איך עושים בחירות.

דין ליבנה: בשום צורה.

שרון אלרעי פרייס: זו לא זכות וטו.

דין ליבנה: זו זכות וטו.

דין ליבנה: הסכמה זו זכות וטו.

אורלי עדס: הסכמה זה וטו לחלוטין.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מצליחה להבין את האיזונים בדבר הזה.

שרון אלרעי פרייס: אם אתם אומרים, אנחנו צריכים לאפשר לאנשים לבחור, אני מסכימה, אני אתכם, לכל בן אדם יש זכות בחירה וזה מאוד חשוב.

שרון אלרעי פרייס: בואו נעשה את האיזונים בין איך האנשים האלה מסכנים את הציבור לבין הזכות של הם לבחור.

שרון אלרעי פרייס: כאן זה להגיד, התקהלויות במקום ציבורי יערכו באיזה שהן הנחיות אחרות.

שרון אלרעי פרייס: אני לא מבינה את האיזונים פה.

שרון אלרעי פרייס: מה הבעיה?

שרון אלרעי פרייס: לעשות את זה בדיוק בהנחיות של הקפדה על התקהלויות כמו שיש כל הזמן כי אנחנו בתקופת קורונה, מה לעשות?

שרון אלרעי פרייס: אי אפשר להתעלם מזה.

שלמה קרעי: אלה האיזונים שנקבעו.

שלמה קרעי: הבנו, החלטנו שנשיאות ועדת הבחירות, יושב-ראש הוועדה יקבל החלטה אחרי התייעצות.

שלמה קרעי: אגב, את כמה זמן ניסו ועדת הבחירות להשיג את משרד הבריאות להתייעצות בחודשים שלפני?

שלמה קרעי: אני יודע.

שלמה קרעי: ניסו חודשים להשיג פגישה עם מנכ"ל משרד הבריאות ולא ישבתם אתם.

שרון אלרעי פרייס: סליחה שאני אומרת את זה בציניות, אבל אנחנו יושבים רגל על רגל ולא עושים כלום.

שלמה קרעי: אתם תהיו אחראים לתת עצות לוועדת הבחירות המרכזית והשופט, יושב-הראש, הנשיאות ומליאת הוועדה הם אלה שיחליטו.

שלמה קרעי: זה מה שקבוע בחוק.

שרון אלרעי פרייס: מה שיהיה הכי פשוט הוא שבתוך החוק יהיה כתוב שלפי ההנחיות ואז לא צריך להתייעץ עם אף אחד.

שרון אלרעי פרייס: למה להתייעץ?

שרון אלרעי פרייס: יהיה ברור שעושים את זה לפי הנחיות של התקהלות.

דין ליבנה: אבל יש הנחיות שבכלל לא מתאימות.

דין ליבנה: האם זה הגיוני שכל מקום קלפי ידווח לרשות המקומית בה הוא נמצא שהם עומדים בתו הסגול?

דין ליבנה: זה כתוב בתקנות.

דין ליבנה: יש הנחיות שאינן מתאימות למקום קלפי.

שרון אלרעי פרייס: אין בעיה, אז בוא נכניס את הדברים האלה לתוך החוק.

אורלי עדס: אדוני היושב-ראש, אני חוששת שמא מציירים פה מפה שלוועדת הבחירות אין שום אינטרס לשמור על בריאות הציבור או לפעול באמצעים של שמירה על בריאות הציבור.

אורלי עדס: שיהיה ברור כאן חד משמעית, ועדת הבחירות מוטרדת לא פחות מהעניין הזה של קיום בחירות ביום הבחירות לאור כל מה שקורה ובוודאי ובוודאי שנעשה את מרב המאמצים כדי לנקוט בכל הכלים והאמצעים שעומדים לרשותנו כדי למנוע מצב של הידבקות ביום הבחירות.

אורלי עדס: האינטרס של כולנו הוא זהה.

אורלי עדס: לאף אחד אין אינטרס אחר.

שרון אלרעי פרייס: ברגע ששמת את המילה "למנוע", זה כבר יותר טוב.

אורלי עדס: והיא תפעל בהתאם לשיקול דעתה והתאמה למצב ולסמכויות שלה.

אסתי ורהפטיג בס: הערה לגבי הנוסח, בסיפה של אותו סעיף (א) כתוב " ובלבד שיאפשרו הצבעה של כל בוחר אף אם נמצא כי הוא חייב בבידוד".

אסתי ורהפטיג בס: אני אומרת לפרוטוקול שיהיה ברור, אני חושבת שכולם מסכימים שמדובר בהצבעה בקלפי המתאימה.

אסתי ורהפטיג בס: כלומר אם זה אדם חולה אז בוודאי שלא מאפשרים לו עכשיו להצביע בקלפי הרגילה אם החליט להגיע אליה, או אדם בבידוד וכו'.

שלמה קרעי: מבחינתנו זה מה שהסעיף אומר.

ניצן רוזנברג: "הוראות כאמור בסעיף קטן (א) הנוגעות להצבעה בקלפיות מיוחדות לחיילים ייקבעו גם בהתייעצות עם ראש המטה הכללי או בא-כוחו.

ניצן רוזנברג: זו בקשה שקיבלנו, זה לא היה לפני כן בקריאה הראשונה לכן זה סומן.

ניצן רוזנברג: דין, אם תוכל להציג למה ביקשתם מאתנו להוסיף את זה?

דין ליבנה: לאחר הדיון בקריאה הראשונה פנו אלינו גם משירות בתי הסוהר וגם מצה"ל ואמרו שיש בחירות שנעשות במתקנים שלהם.

דין ליבנה: בשליטה מלאה שלהם.

דין ליבנה: אנחנו מקבלים את זה שמי שקובע את כל ההנחיות, אפילו בבסיסי צה"ל ובבתי סוהר יקבע יושב-ראש ועדת הבחירות.

דין ליבנה: יחד עם זאת אנחנו מבקשים שזה יעשה בהיוועצות אתנו כדי שההנחיות לא יהיו כאלה שיגרמו לנו למשל שלא נוכל לשמור על האסירים או על החיילים.

דין ליבנה: אנחנו מקבלים את הבקשה ומציעים להכניס את זה לנוסח.

ניצן רוזנברג: המילה "גם" לא מאיין את הצורך להתייעץ גם עם מנכ"ל משרד הבריאות, גם לגבי הקלפיות האלה.

ניצן רוזנברג: יתייעצו גם אתכם אבל גם עם הגורם שבמתקניו נמצאת הקלפי.

שרון אלרעי פרייס: ואחרי שיתייעצו אפשר יהיה לקבל כל החלטה הפוכה ומנוגדת.

עודד פורר: מי בנוסף ליושב-ראש ועדת הבחירות יצטרך להתייעץ?

דין ליבנה: יושב-ראש ועדת הבחירות.

שרון אלרעי פרייס: זה שיש עוד מקום שבו אומרים אמירה מקצועית ומנסים להגן על בריאות הציבור וגם שם לא מקשיבים, לא אומר שגם פה צריך לחזור על אותו דבר.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נמצאים שלושה חודשים לפני הבחירות, בואו ננסה לעשות שיום הבחירות הזה תהיה חגיגה למדינת ישראל שהיא גם בטוחה.

שרון אלרעי פרייס: זה הכול.

שרון אלרעי פרייס: גם בטוחה ולא רק חגיגה.

דין ליבנה: אני מציע שנעבוד בשיתוף פעולה ולא בצורה לעומתית

שרון אלרעי פרייס: בשמחה.

דין ליבנה: ועדת הבחירות יושבת אתכם, תמשיך לשבת אתכם ותשמע את עמדתכם.

אסתי ורהפטיג בס: כולנו באים עם רצון טוב ועדיין העבודה שיש לנו מחלוקות מאוד משמעותיות.

אסתי ורהפטיג בס: הכנסת היא גורם סוברני ריבוני להחליט בעצמה בחלק מהעניינים האלה, לפחות בקווים האדומים שלהם וזה מאוד חשוב להציף את הדברים האלה.

אסתי ורהפטיג בס: יש בינינו פערים וזה בסדר.

אורלי עדס: מאוד יכול להיות שאם ינקטו מרב הפעולות בשלושת החודשים הקרובים ותצומצם התחלואה, יכול להיות שנגיע ביום הבחירות למצב של כמעט אפס חולים וכולנו נרוויח.

אורלי עדס: אז יכול להיות שמשרד הבריאות צריך להתחיל בפעילות מאסיבית כבר מעכשיו ואז תצומצם התחלואה עד ה-23 במרס.

שרון אלרעי פרייס: - - -

שלמה קרעי: אני לא מאפשר את המשך הוויכוח.

שלמה קרעי: הבנו את העניין.

שלמה קרעי: אתם רוצים שההחלטה תהיה בידכם וזה לא מקובל עלינו ועל חברי הוועדה.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים שבסופו של דבר ההחלטה תהיה בידי השופט שהוא יושב-ראש הוועדה ונשיאות הוועדה.

שלמה קרעי: תתייעצו, תתנו את חוות דעתכם, זה מה שיהיה ולא נאפשר אחרת.

דין ליבנה: חשוב לי להבהיר משהו חשוב לפרוטוקול כי השתמעו מכאן דברים אחרים.

דין ליבנה: יום הבחירות יהיה חגיגה לדמוקרטיה תוך שמירה מלאה על בריאות הציבור.

דין ליבנה: הבוחרים לא צריכים לחשוש להצביע ולא יצטרכו לחשוש להצביע.

דין ליבנה: בכוונת ועדת הבחירות לבצע את כל הפעולות הנדרשות כדי לשמור על בריאות הציבור ביום הבחירות.

דין ליבנה: חולים ומבודדים יצביעו בנפרד.

דין ליבנה: נעשה את כל מה נדרש ולא ייחסך שום דבר כדי להבטיח את יום הבחירות.

עודד פורר: אני מצטרף לדיון ומעודכן קצת אחרת מהדברים שהיו פה קודם.

עודד פורר: אני יודע שזה יותר מורכב, אבל לדעתי חולים יצטרכו להצביע ביום אחר, יום לפני.

עודד פורר: כמו שיש הצבעה של חיילים, של ימאים.

שלמה קרעי: היה כבר דיון על זה.

שלמה קרעי: אם יהיה חולה חדש ביום הבחירות מה תעשה?

שלמה קרעי: לא תיתן לו להצביע?

שלמה קרעי: תהיה קלפי נפרדת לחולים.

צבי האוזר: אז תמצא פתרון לאותם חולים של אותו יום באותו בוקר, תעשה לזה עוד פתרון.

צבי האוזר: ככלל, 98% מהחולים ידועים יום לפני.

שלמה קרעי: דברנו על הנושא הזה קודם, אנחנו מתקדמים.

צבי האוזר: למה?

שלמה קרעי: כי יש לנו התנגדות להצבעה ביום שונה מיום הבחירות.

צבי האוזר: מדוע?

שלמה קרעי: יש מתחמים נפרדים.

צבי האוזר: מדוע ליצור בהלה בציבור?

שלמה קרעי: אנחנו מתנגדים לשנות סדרי הצבעה שעד היום לא היה.

שלמה קרעי: מה שיש אצל הימאים ובשגרירויות זה מבוקר בצורה שכבר קיימת.

עודד פורר: שימו אניות באשדוד ואניות בחיפה.

שלמה קרעי: תודה.

שלמה קרעי: ניצן, בבקשה להמשיך בהקראה.

ניצן רוזנברג: אני ממשיכה לקרוא.

ניצן רוזנברג: אני רוצה להעלות עוד סוגיה אחת שעלתה בדיונים בין הגורמים המקצועיים לגבי הסעיף של הסמכויות המיוחדות.

ניצן רוזנברג: זה נמצא היום בתוך הפרק של הוראות השעה לקראת הבחירות לכנסת העשרים-וארבע.

ניצן רוזנברג: ההצעה שלנו היא לבחון אם יש מקום לקבוע שהסעיף הזה יהיה סעיף קבוע, אבל שהתוקף שלו יהיה מותנה בתוקף של חוק הקורונה, של חוק סמכויות מיוחדות.

ניצן רוזנברג: מאחר שבסעיף אחר בהצעת החוק אנחנו מציעים להחריג מתחולת חוק הקורונה "מקום קלפי", זה רק הגיוני שאם ההוראות של חוק הקורונה לא חלות על מקום קלפי, באותה נשימה במקום אחר יקבעו איזה הוראות כן יחולו, שזה מה שהסעיף הזה מבקש למעשה לקבוע.

ניצן רוזנברג: לכן נכון לקבוע את שני הסעיפים האלה עם אותו מועד של תוקף ולהצמיד את שניהם לתוקף של חוק הקורונה, שאף הוא בהוראת שעה עד 30 ביוני 2021.

ניצן רוזנברג: אתה רוצה תשובה במקום?

דין ליבנה: לא.

דין ליבנה: אני חושב שהוא יוארך בקצת.

ניצן רוזנברג: האם יש למישהו התנגדות להצעה הזאת?

דין ליבנה: עלינו זה מקובל.

אסתי ורהפטיג: מבחינתנו זה מקובל.

אלעזר שטרן: מדובר על הוראות שעה שהוועדה הסמיכה את ועדת הבחירות המרכזית לקבוע הוראות שעה לקראת הבחירות לכנסת העשרים-ושתיים.

אלעזר שטרן: קבעו הוראות שעה במספר עניינים, יחסית טכניים – כל מיני התאמות של טפסים, מקום הקלפי וכו' – וההצעה היא לאשרר את ההוראות האלה ושהן יעמדו בתוקף גם בבחירות האלה.

אלעזר שטרן: כיום, בסעיף 145(ד), לוועדת הבחירות המרכזית יש סמכות לקבוע הוראות שעה.

אלעזר שטרן: הסמכות היא מהיום ה-60 שלפני יום הבחירות עד יום הבחירות.

אלעזר שטרן: ההצעה הנוכחית היא להרחיב את התקופה הזאת מהיום ה-60 עד היום ה-90, אבל מצד אחר שזה לא יהיה בידי מליאת הוועדה המרכזית, אלא בידי יושב-ראש הוועדה המרכזית וסגניו.

אלעזר שטרן: מה שנוסף פה, במסגרת התיקון לקראת הקריאה הראשונה שהוועדה ביקשה, שתהיה אפשרות במקרה שאחד מהסגנים חושב שמדובר בנושא שכדאי שמליאת הוועדה תדון בו, הוא יכול לבקש להעביר את הדבר למליאת הוועדה.

אלעזר שטרן: גם פה מוצע, בדומה למה שהוצע מקודם, לאפשר לוועדת הבחירות המרכזית לקיים דיונים באמצעות היוועדות חזותית.

אלעזר שטרן: מוצע לאפשר פה דיונים לפני השופט כאשר הדיונים הם במסגרת בקשות לצווי מניעה לפי חוק דרכי תעמולה, ענייני תעמולת בחירות, שהשופט יוכל לקבוע שהדיון בבקשות לצווי מניעה יהיה באמצעות היוועדות חזותית, בין אם השופט סבר שאין אפשרות מעשית לקיים את הדיון בפניו ובין אם הצדדים ביקשו את זה.

אלעזר שטרן: כמה נקוב?

אלעזר שטרן: הסכום הנקוב היום הוא 8,800.

אלעזר שטרן: לאנשים שבאים לעבוד בתקופת מערכת הבחירות יש הוראה מיסויית ייחודית שאומרת שעד תקרה של 8,800 שקלים בתקופה של 30 ימים חל עליהם הסדר מיסויי מיוחד והם לא צריכים לעשות תיאום מס וכו'.

אלעזר שטרן: יש להם מס רוחבי של 25%.

אלעזר שטרן: ההצעה פה היא להרחיב את שני האלמנטים.

אלעזר שטרן: כדי להקל על גיוס העובדים?

אלעזר שטרן: גם כדי להקל על גיוס העובדים וגם מתוך הבנה שסביב הנושא של הקורונה וסביב הצורך לרווח חלק מהפעילויות – אם למשל מדריך שצריך לעשות הדרכות למזכירי קלפי היה יכול ללמד כיתה של 40-30 אנשים, עכשיו הוא צריך לפצל את זה ולעשות יותר הדרכות.

אלעזר שטרן: מדובר ביותר שעות, יותר עבודה, זה נמרח על יותר זמן, ולכן מוצע להגדיל את זה מ-30 ימים ל-60 ימים, ואת הסכום מ-8,800 ל-18,000.

אלעזר שטרן: להגדיל את הכול בקצת יותר מפי שניים.

סימן ה': 2.

סימן ה': הגבייה שכרגע נגבית מההוצאות השוטפות של הסיעות, תיפסק.

סימן ה': היא תיפסק לתקופת הבחירות, לשלושה חודשים, והיא תתחדש לאחר כינון הכנסת העשרים-וארבע.

מאיר כהן: כלומר, ביום כינונה של הכנסת?

אלעזר שטרן: חודש אחרי כינונה של הכנסת העשרים-וארבע.

אלעזר שטרן: חשוב להדגיש שאם יש סיעות שלא מגישות רשימות מועמדים לכנסת העשרים-וארבע, מטבע הדברים הגבייה אצלן לא נפסקת, כי ההסתמכות על הגבייה היא הסתמכות על ההוצאות השוטפות שהסיעות מקבלות.

אלעזר שטרן: סיעה שלא מגישה רשימת מועמדים לכנסת הבאה, הגבייה תימשך.

מאיר כהן: עד שזה יימחק.

אלעזר שטרן: העיקרון השלישי – פריסת התשלומים תהיה ל-52 חודשים.

אלעזר שטרן: היה על כך דיון בוועדת הכנסת, היו חלופות שונות, וועדת הכנסת קיבלה את ההצעה של חבר הכנסת פינדרוס שהפריסה תהיה ל-52 תשלומים מהחודש שלאחר כינונה של הכנסת העשרים-וארבע.

אלעזר שטרן: אלה העקרונות.

אלעזר שטרן: זה סוכם אז וגם בהכנה לקריאה הראשונה לא היו על כך הערות מיוחדות.

סימן ה': למעשה זה אותו הסדר שחוזר לגבי הלוואות שנלקחו בכל אחת מהכנסות.

סימן ה': לכן אנחנו קוראים את אותו הדבר כמה פעמים.

סימן ה': למעשה זה אומר שסיעה שלא נטלה עד עכשיו בכלל את ההלוואה שהיא זכאית או שלא נטלה את מלוא סכום ההלוואה שהיא רשאית ליטול, יש לה עשרה ימים מהיום שהחוק הזה יכנס לתוקף לבקש את ההלוואה.

סימן ה': אני מזכיר שבגלל הסימן הזה של ההלוואות, אנחנו מפרשים שיש פה פגיעה מסוימת באלמנט השוויון שקבוע בסעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת, ולכן יש צורך ב-61 חברי כנסת כדי לאשר את הצעת החוק בשלוש הקריאות.

מיכאל מלכיאלי: מאה אחוז, בשתי הקריאות הנוספות.

אלעזר שטרן: חשוב להדגיש שהפגיעה שיש בשוויון היא משום שלמעשה יש כאן סוג של הטבה לסיעות הקיימות, כי הן יכולות להשתמש בכסף הזה של ההלוואות למימון בחירות לעומת אחרות.

אלעזר שטרן: אני עובר לפרק ב' – תיקוני חקיקה.

אלעזר שטרן: אלה תיקוני קבע.

אלעזר שטרן: עד עכשיו עשינו תיקונים שהם הוראות שעה ועכשיו אנחנו עוברים לתיקון שהוא תיקון קבע.

אלעזר שטרן: זה סעיף שהתווסף בקריאה הראשונה וגדל מאוד בעקבות הדיון שהיה בוועדה.

אלעזר שטרן: אני מציע שאני אקרא ואסביר וגם ניתן לנציגי משרד המשפטים שאחראים על זה – כשיגיעו - - -

מיכאל מלכיאלי: אנחנו לא מחכים לאף אחד.

מיכאל מלכיאלי: מי שלא הגיע, יכול לשלוח את הערותיו בכתב.

אלעזר שטרן: אז אני מציע שנדלג על זה ונחזור לזה מאוחר יותר, כי אני רוצה שהאנשים שאמונים על משפט העבודה יהיו כאן.

אלעזר שטרן: אני מציע לדלג רק על פסקה (1) ונחזור לזה כשהם יגיעו.

מיכאל מלכיאלי: אבל יש לזה הסכמה מפה לפה.

אלעזר שטרן: על פסקה (1), התגמול לבעלי תפקידים, נדלג כרגע ונחזור לזה בהמשך.

אלעזר שטרן: אני עובר לפסקה (2): (2) בסעיף 20(א), בסופו יבוא "בעת מינוי יושב ראש לכל ועדה אזורית ימנה לו נשיא בית המשפט העליון גם ממלא מקום, שיכהן באופן זמני אם היושב ראש נפטר או התפטר, או אם יושב ראש הוועדה המרכזית קבע שנבצר ממנו למלא את תפקידו.

אלעזר שטרן: "; יש פה הוראה יחסית פשוטה.

אלעזר שטרן: כיום, כשממנים את השופט כיושב-ראש הוועדה המרכזית, ממנים לו אוטומטית גם ממלא-מקום, כדי שאם חס וחלילה קורה לו משהו, יהיה לו ממלא-מקום.

אלעזר שטרן: רוצים לקבוע הוראה דומה לגבי יושבי-ראש הוועדות האזוריות, כלומר השופטים שיושבים בוועדות האזוריות, שגם להם ימונו ממלאי-מקום.

מיכאל מלכיאלי: הרבה חברי כנסת שואלים על נושא ההסתייגויות.

מיכאל מלכיאלי: לכן עוד מעט נעשה הפסקה של בין רבע שעה לחצי שעה לכתיבת ההסתייגויות.

מיכאל מלכיאלי: אני מקווה מאוד-מאוד שלא נצטרך את זה, בסך הכול כולם כאן בהבנה ויש מעט מאוד דברים שהם במחלוקת.

עודד פורר: יש כמה דברים שצריך לדבר עליהם.

עודד פורר: אני לא חושב שלמישהו יש שאיפה לעשות פה חוק עם הסתייגויות, זו לא המטרה.

מיכאל מלכיאלי: בוודאי, ולכן אנחנו ננסה להתכנס.

מיכאל מלכיאלי: אם יהיו – אני לא יכול למנוע את זה.

עודד פורר: היעד הוא פחות הסתייגויות, זה גם יחסוך לנו זמן אחר כך.

עודד פורר: עדיף לשבת ולדבר.

מיכאל מלכיאלי: השעון גם דופק - - -

עודד פורר: יש לנו דד-ליין לאישור החוק?

מיכאל מלכיאלי: בוודאי.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו צריכים להצביע עד שלוש ורבע.

מיכאל מלכיאלי: זה המקסימום, כי צריך חצי שעה לרביזיה – אני מקווה שלא תהיה – ובארבע צריך להביא למליאה.

עודד פורר: אנחנו לא יכולים לאשר את החוק הזה אחרי התפזרות הכנסת?

אלעזר שטרן: זה מעורר שאלות.

אלעזר שטרן: בגלל החלק של ההלוואות, שלמעשה יש בו אלמנט מיטיב עם הסיעות הקיימות, לעשות את הדבר הזה אחרי שהכנסת מתפזרת זה יעורר שאלה אם אנחנו משנים את כללי המשחק אחרי שהוא התחיל.

אלעזר שטרן: היום בשתיים-עשרה בלילה ודקה המשחק מתחיל, זה מעורר שאלות כבדות ואנחנו מעדיפים שלא להגיע לשם.

עודד פורר: בבחירות לכנסת העשרים-ושלוש העברתי בחוק הסתייגות לגבי הנושא של יום החופש לעובדים זרים.

עודד פורר: זה משהו שנכנס בחוק הזה או שזה היה צריך להיכנס לחוק פיזור הכנסת?

מאיר כהן: כלומר, מי משלם את היום הזה.

עודד פורר: טענתי שלא צריך להיות להם יום חופש, הם לא מצביעים.

עודד פורר: מי שאין לו זכות הצבעה, לא אמור להיות זכאי ליום חופש.

עודד פורר: אם אין לו זכות הצבעה, על מה ולמה נותנים לו יום חופש?

אלעזר שטרן: כרגע זה לא נמצא בנוסח שנמצא לפני הוועדה.

אלעזר שטרן: זה לא דבר שהתבקש על ידי ועדת הבחירות המרכזית ולא על ידי יושב-ראש הוועדה.

אלעזר שטרן: לכן כרגע זה לא נמצא בנוסח שלפניכם.

עודד פורר: זאת הסתייגות שאני אבקש להכניס.

מאיר כהן: עובדים זרים שלא באים להצביע, המעסיקים שלהם משלמים להם את היום הזה.

עודד פורר: צריך להבין שקשיש שמלווה אותו עובד זר להצבעה, לא יכול לצאת להצביע בלי העובד הזר והוא חייב שהעובד הזר יעבוד ולכן הוא משלם לו 200% בגין היום הזה.

אלעזר שטרן: יותר מזה, עובדים שכן עובדים, מקבלים שכר של 200%.

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת שטרן, לא זה הנושא, אנחנו נגיע לזה בהמשך.

מיכאל מלכיאלי: דילגנו על זה.

מיכאל מלכיאלי: חשוב לי לעדכן את הוועדה שבאחד מהערוצים הבכירים יש כותרת שאומרת: "צרחות בוועדת הכנסת בשאלה כיצד החולים יצביעו".

מיכאל מלכיאלי: הייתי פה מההתחלה ולא ראיתי שהיו כאן צרחות.

מיכאל מלכיאלי: היו כאן חילוקי דעות וזה בסדר, ואנחנו נמשיך להתווכח בצורה מכובדת.

עודד פורר: לגבי העובדים הזרים – בכנסת העשרים-ושלוש העברנו את זה בהסכמת כל הסיעות ואני לא רואה סיבה שזה לא יהיה גם עכשיו.

אלעזר שטרן: כרגע זה לא נמצא.

אלעזר שטרן: אם הוועדה רוצה להכניס תיקון - - -

מיכאל מלכיאלי: אנחנו חושבים להכניס את זה כהסתייגות.

עודד פורר: אם יש הסכמה, אפשר להכניס את זה לנוסח.

מיכאל מלכיאלי: זה על הפרק.

מאיר כהן: חבר הכנסת עידן רול הגיש הסתייגות כזאת, אפשר להצטרף אליה.

עודד פורר: בשביל מה הסתייגות אם כולם מסכימים לזה.

מאיר כהן: אם אנחנו יכולים להכניס את זה, מה טוב.

מאיר כהן: אם לא – יש הסתייגות.

אלעזר שטרן: אם כבר הוועדה מחליטה להכניס את זה, עדיף להכניס את זה בנוסח כפי שהיה בפעם הקודמת, לא בנוסח ששלח חבר הכנסת רול.

עודד פורר: בפעם הקודמת דובר אך ורק על עובדים זרים שמלווים קשישים או חולים סיעודיים.

עודד פורר: אני טוען שכל מי שאין לו זכות הצבעה, אין שום סיבה לתת לו יום חופש.

מיכאל מלכיאלי: גם אני חושב.

מיכאל מלכיאלי: בוא נבדוק את זה.

אלעזר שטרן: הדבר הזה דורש בדיקה יותר מעמיקה.

אלעזר שטרן: מה שהיה בפעם הקודמת זה משהו אחד - - -

עודד פורר: עשינו את זה מאוד מצומצם.

עודד פורר: אני חושב שזה הוכיח את עצמו.

אלעזר שטרן: ככול שזה מה שהוועדה רוצה, זה דורש בדיקה הרבה יותר מקיפה.

אלעזר שטרן: אז הסעיף נתפר בצורה מאוד-מאוד מיוחדת לנושא הזה של העובדים הזרים.

אלעזר שטרן: ככול שרוצים להרחיב את זה, אני לא בטוח שיש לנו את הזמן לזה.

עודד פורר: אני לא רואה שום סיבה למה מעסיק צריך לשלם לעובד זר באותו יום 200%.

מיכאל מלכיאלי: אתה מדבר על עובד זר או על כל מי שאין לו זכות הצבעה?

עודד פורר: מבחינתי כל מי שאין לו זכות הצבעה.

עודד פורר: אני מוכן להתפשר ולומר מי שהוא לא אזרח ישראלי.

עודד פורר: אם הוא לא אזרח ישראלי, אין לו זכות הצבעה.

מיכאל מלכיאלי: למה עשו את זה כך, רק עובדי סיעוד?

עודד פורר: כי אז היה חשש וביקשו לא לפרוץ את זה, היה לילה וכו', ולכן אמרו שנעשה את זה לסיעודיים ולנכים בלבד.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת פורר, אומנם אנחנו לא בלילה, אבל מבחינת סדר הזמנים שיש לנו אנחנו פחות או יותר באותה נקודה מבחינת היכולת להרחיב את זה.

עודד פורר: אני לא מבין מה הבעיה בזה?

מיכאל מלכיאלי: אנחנו ננסה להגיע להסכמות.

אלעזר שטרן: הקראתי את פסקה (3)(א) – תיקון של סעיף 21 – ואני אסביר שוב.

אלעזר שטרן: המשמעות של התיקון הזה היא לגבי החלפות בין סיעות בוועדות קלפי.

אלעזר שטרן: ועדת הבחירות קובעת באיזו קלפי ישובצו נציגי המפלגות.

אלעזר שטרן: לפני מספר שנים עשינו תיקון שמאפשר למפלגות להחליף ביניהן את הנציגים, אבל כדי למנוע מצב שבו יש תת-ייצוג באזור מסוים, הגבילו את האפשרות להחליף, כך שאחרי שעושים את כל ההחלפות לא תהיה חריגה של יותר מ-10% מבחינת כמות הנציגים שיש לכל סיעה באזור מסוים.

אלעזר שטרן: כדי להגמיש את זה קצת ולאפשר לסיעות קצת יותר מרחב תמרון, לבקשתן מוצע להרחיב את זה ל-15%, כלומר שהחריגה תתאפשר עד 15%.

אלעזר שטרן: זו סוגיה שבהכנה לקריאה ראשונה הייתה מחלוקת גדולה לגביה.

אלעזר שטרן: לפי הכללים שיש היום, בחוק הקבוע, חבר ועדת קלפי יכול להיום מישהו שהוא בן 16 ומעלה.

אלעזר שטרן: לעניין זה גם המזכיר יכול להיות בן 16 ומעלה.

אלעזר שטרן: בהוראות שנעשו לקראת הבחירות לכנסת העשרים-ושתיים והכנסת העשרים-ושלוש, הגיל הזה הועלה – לגבי חבר ועדת קלפי מ-16 ל-17; לגבי מזכיר ועדת קלפי מ-16 ל-21, מתוך הבנה שמזכיר ועדת קלפי זה תפקיד אחראי, דורש בגרות ובשלות וכדי להתמודד עם הדברים שהוא צריך לעשות.

עודד פורר: אנחנו בעד.

אליהו ברוכי: למה לא לקבוע גיל 18 לחברי ועדת קלפי?

אלעזר שטרן: ההצעה המקורית שהונחה על שולחן הוועדה לקראת הקריאה הראשונה הייתה להעלות את זה מ-16 ל-18.

אלעזר שטרן: היה ויכוח בוועדה וסוכם לקראת הקריאה הראשונה שכרגע זה יהיה 17 לחבר ועדת קלפי ו-21 למזכיר קלפי.

אלעזר שטרן: זה מונח לשיקולכם.

עודד פורר: אנחנו חושבים שזה הנוסח, כמו שהיה בפעם הקודמת – 17 ו-21.

עודד פורר: זה נשמע לי לגיטימי.

אלעזר שטרן: אני אקרא את פסקאות (5) ו-(6) ביחד.

אלעזר שטרן: פסקאות אלה מתייחסות להצבעה של שוטרים.

אלעזר שטרן: בעבר השוטרים היו מצביעים בצורה ייחודית – הם היו מקבלים פתקים מיוחדים של הצבעה ומצביעים בצורה חריגה יחסית, מה שגרם הרבה בעיות.

אלעזר שטרן: בבחירות לכנסות הקודמות עשינו הוראת שעה שמאפשרת להם להצביע במעטפות כפולות.

מאיר כהן: בקלפי שהם מוצבים בה.

אלעזר שטרן: לא בהכרח.

אלעזר שטרן: יכול להיות שהם לאו דווקא בקלפי מסוימת והם זזים ממקום למקום.

אלעזר שטרן: זה נוסה בבחירות הקודמת, זה הצליח, עבד טוב וכולם היו מרוצים.

אלעזר שטרן: זה מה שיהיה גם עכשיו – נהפוך את זה להוראת קבע שהם יוכלו להצביע במעטפות כפולות.

עודד פורר: מקובל.

אלעזר שטרן: אני מציע שנדלג גם על התוספת, כי גם זה קשור לנושא של דיני עבודה, יחד עם מה שיש בפסקה (7), ונחזור לזה בהמשך.

אלעזר שטרן: אני עובר לסעיף 14 בהצעת החוק.

אלעזר שטרן: מדובר כאן על הארכה של הוראת שעה שפוקעת עוד כעשרה ימים לעניין הסמכויות של יושבי-ראש הוועדות האזוריות, השופטים.

אלעזר שטרן: כרגע כל התחום הזה נמצא בהוראת שעה שפוקעת ב-1 בינואר 2021.

אלעזר שטרן: כרגע אנחנו מאריכים את זה בשנה כדי שכרגע ההסדר ימשיך לעבוד ונדון בו בהמשך, בכנסת העשרים-וארבע.

אלעזר שטרן: כאשר דנים לפני השופט בענייני תעמולה, לשופט יש סמכות להטיל הוצאות ושכר טרחת עורך דין על בעלי הדין.

אלעזר שטרן: מוצע לקבוע פה הוראה שמסמיכה את השופט, מאפשרת לו להטיל הוצאות רק כאשר אחד מבעלי הדין הוא סיעה שמורכבת מיותר ממפלגה אחת ולפעמים מי שעשה את התעמולה זה לא מפלגה מסוימת, מוצע להסמיך את השופט שיוכל להטיל את ההוצאות רק על אחת מהמפלגות.

אלעזר שטרן: אנחנו חושבים, מבחינה מקצועית, שההוראה הזאת מיותרת וגם לא נכונה, אבל זו הייתה הבקשה של יושב-ראש הוועדה וזה מה שהוועדה החליטה עליו בהכנה לקריאה הראשונה.

אלעזר שטרן: אנחנו גם סבורים שלשופט יש את הסמכות הזאת, בעיקר כאשר סיעה יוצאת בקמפיין ומפיצה תעמולה, כלפי הציבור מדובר בגוף אחד.

אלעזר שטרן: גם אם יש בו מפלגות שונות, בסוף אותו גוף, אותה סיעה, היא זו שמפרסמת כלפי חוץ.

אלעזר שטרן: כרגע, לקראת הקריאה הראשונה, הוועדה החליטה שתינתן לשופט הסמכות הזאת להטיל את ההוצאות רק על אחת מהמפלגות שמרכיבות את הסיעה.

יואב סגלוביץ': שאלה למה שכבר עברנו עליו, סעיף (8), על כל עובד אחר של מפלגה - - -

אלעזר שטרן: זה חלק מהתוספת.

אלעזר שטרן: יש פה נושא שלם של דיני עבודה, של עובדים ביום הבחירות.

אלעזר שטרן: בעצם דילגנו על שני החלקים שלו.

יואב סגלוביץ': מה המשמעויות של זה בפועל?

אלעזר שטרן: נדון על זה בהמשך.

אלעזר שטרן: נדון על זה כמכלול, על כל הנושא של עובדים ביום הבחירות.

אלעזר שטרן: זה מעורר שאלות ולכן נדון בזה כמכלול.

ניצן רוזנברג: סעיף 7 לחוק הקורונה הוא הסעיף שמאפשר לממשלה לקבוע בתקנות הגבלות על חופש התנועה, המגבלות שאנחנו מכירים כסגר, איסור היציאה מהבית.

ניצן רוזנברג: בתוך החוק נקבע איזון וקבועות בו הסייגים שחייבים להבטיח יציאה מהבית לצורך הקיום שלהם.

ניצן רוזנברג: למשל, הצטיידות במוצרים חיוניים; סיוע לאדם שיש לו קושי או מצוקה; קבלת טיפול רפואי או טיפול סוציאלי חיוני וכן הלאה וכן הלאה.

ניצן רוזנברג: ההצעה כאן היא לקבוע סייג נוסף שמן הטעם הזה ניתן יהיה לצאת מהבית בזמן שמוטלות מגבלות של סגר, והוא הצבעה בבחירות לכנסת או בבחירות לרשויות המקומיות.

ניצן רוזנברג: צריך לשים לב כאן שהנוסח אומר שצריך לאפשר את היציאה לצורך הצבעה, אדם שיוצא כדי להצביע, ועולה שאלה מה קורה עם משקיפים או עובדים של מטה הבחירות.

ניצן רוזנברג: האם הם יוכלו לצאת מהבית גם כאשר יש סגר?

ניצן רוזנברג: למיטב הבנתי, מכוח הסעיף הזה זה לא יתאפשר.

ניצן רוזנברג: השאלה אם יש מקום אחר שמכוחו זה יתאפשר.

ניצן רוזנברג: עו"ד ליבנה, לגבי משקיפים ועובדים של מטה הבחירות, האם מבחינתך מה שכתוב במקומות אחרים, לא בסעיף הזה, מאפשר לאותם אנשים לצאת מהבית גם כשיש סגר או שצריך להכניס החרגה מפורשת לגבי זה?

יואב סגלוביץ': אם עכשיו יש סגר, האם אתם מסודרים עם החוק הקיים או שאתם צריכים הרחבה נוספת?

דין ליבנה: אנחנו מסודרים.

דין ליבנה: השאלה שעכשיו נשאלה היא אם אתם מסודרים, אנשי המפלגות.

דין ליבנה: לנו יש החרגה נפרדת בסעיף הבא.

דין ליבנה: יכול להיות שצריך להוסיף בסעיף הזה משקיפים ומי שמבצע בעבור המפלגות שירות ביום הבחירות, אבל זה מאוד רחב.

מאיר כהן: זה מאות אלפים.

יואב סגלוביץ': אני חושב שצריך לעשות הבחנה בין אנשים מהמפלגות, לדוגמה משקיפים, שהולכים לוועדת הקלפי, והם גם ניידים.

יואב סגלוביץ': צריך לעשות רשימה של בעלי תפקידים, כמו בחוק הקורונה הגדול, ולעשות החרגות, כי הבחירות הן לא רק היציאה של האנשים, אלא הפעילות הפוליטית שסובבת את העבודה הזאת.

יואב סגלוביץ': אני לא אומר לפתוח את הכול, אבל צריך לייצר איזושהי רשימה.

יואב סגלוביץ': כמובן בהנחה שיש סגר.

ניצן רוזנברג: זה משהו שוועדת הבחירות יכולה לייצר?

גאל אזריאל: עולה שאלה אם אתם סבורים שניתן להשאיר את זה לתקנות הגבלות הפעילות שהממשלה מתקינה או שמא הכנסת תקבע בעצמה את הדברים.

יואב סגלוביץ': ממש לא.

יואב סגלוביץ': זה בדיוק המקרה שהממשלה לא צריכה להתקין את התקנות.

גאל אזריאל: לכן אנחנו מעלים את השאלה.

יואב סגלוביץ': לכן אני מחדד ומעלה, ומחדד עוד יותר את השאלה, כי צריך לעשות רשימה של בעלי תפקידים.

גאל אזריאל: לא תהיה רשימה.

גאל אזריאל: כרגע זה בתקנות של מקומות העבודה וזה הממשלה.

יואב סגלוביץ': אין בעיה ולכן אני אומר שצריך לעשות לזה החרגה נוספת.

יואב סגלוביץ': אפשר לקבוע משהו כללי – לא חשבתי על זה לעומק – שיושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית ייצר את הרשימה המותרת.

יואב סגלוביץ': הוא ישב עם נציגי כל המפלגות ויגיד מי האנשים שפעילים.

מיכאל מלכיאלי: רשימה של מי אנחנו מחריגים?

יואב סגלוביץ': מערכת בחירות זה לא רק אנשים שהולכים לקלפי.

מיכאל מלכיאלי: סיכמנו את זה בדיון הקודם ואנחנו לא פותחים את זה.

גאל אזריאל: אנחנו מדברים על עוד סוגי אנשים שלא התייחסנו אליהם, למשל משקיפים.

מיכאל מלכיאלי: סיכמנו את זה כבר, בהסכמת כולם.

מיכאל מלכיאלי: כשאחנו מחריגים את עובדי יום הבחירות, זה לא רק עובדי הקלפי, לא רק משקיפים.

מיכאל מלכיאלי: זה כולל ממריצים, מכיני סנדוויצ'ים.

גאל אזריאל: לא, זה לא הסעיף הזה.

מיכאל מלכיאלי: כחלק מהחסינות של חבר הכנסת, מותר להם לטעות.

מיכאל מלכיאלי: ..

גאל אזריאל: כרגע, בהצעת החוק יש שני סעיפים שמחריגים מתחולת הוראות הסגר, שתי התייחסויות שונות:

גאל אזריאל: תוספת לסעיף 7 לחוק ולסעיף 16, שעוסק באזור מוגבל, שמחריג הצבעה בקלפי.

גאל אזריאל: בנוסף, תיקון לסעיף 44 לחוק שמחריג גורמים מסוימים שלא נכון שהממשלה תחליט לגביהם, בגלל הפרדת רשויות, כמו למשל בתי משפט וגם עובדי וחברי ועדת הבחירות.

גאל אזריאל: בנוסף הרחבנו וכתבנו: נותני שירותים לוועדת הבחירות.

גאל אזריאל: השאלה אם יש עוד גורמים שצריך להחריג אותם.

דין ליבנה: יש לי הצעה שתענה למה שחבר הכנסת סגלוביץ' הציע, ומקובלת גם עלינו: בסעיף 44(ב), אחרי "בעבור ועדת הבחירות המרכזית או רשימות המועמדים" - - -

ניצן רוזנברג: אבל זה רק ביום הבחירות.

דין ליבנה: עובדי המפלגות רק ביום הבחירות.

ניצן רוזנברג: סעיף 44(ב) הוא סעיף שקובע סייגים לתחולה של כל חוק הקורונה.

איתן גינזבורג: בחוק הקורונה עשינו הקפדה מאוד-מאוד ברורה בתקופה של סגר, מי יכול לצאת מהבית, למי יתנו חופש תנועה, למשל חברי מועצה ואחרים לצורך עבודה מסוימת.

איתן גינזבורג: אני חושב שצריך לקבוע שהשופט, יושב-ראש ועדת הבחירות, יקבע את הדבר הזה, או לקבוע את זה בתוך חוק הקורונה.

דין ליבנה: אנחנו מסכימים לזה, אנחנו נקבע את הרשימות.

מיכאל מלכיאלי: או-ו, תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: יפה מצדכם.

דין ליבנה: זו הייתה ההצעה.

מיכאל מלכיאלי: בהסכמת הסגנים של היושב-ראש.

יואב סגלוביץ': המציאות היא שיושבים כל הסגנים עם היושב-ראש, זו לא איזה בעיה מומצאת.

יואב סגלוביץ': צריך שיהיה לו השפיל בסופו של דבר - - -

מיכאל מלכיאלי: << יור >> בהסכמת הסגנים לקבוע את החריגים.

מיכאל מלכיאלי: קיבלתי.

מיכאל מלכיאלי: << יור >>

איתן גינזבורג: לא, לא.

איתן גינזבורג: למרות שאני יושב בנשיאות ואני אחד הסגנים, אני אומר לך שלקבוע מי יוצא לעבודה וכו' נראה לי לא נכון שפוליטיקאים יעסקו בזה.

איתן גינזבורג: צריך לקבוע בחוק או שנקבע שהשופט יקבע את זה, כמי שהוא יושב-ראש ועדת הבחירות ואין לו אינטרסים כאלה ואחרים, מי יצא לעבוד כדי לתפעל את יום הבחירות או להכין את יום הבחירות.

איתן גינזבורג: נראה לי שלא נכון שידם של הפוליטיקאים תהיה במעל.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שהכוונה היא ביום הבחירות.

מיכאל מלכיאלי: לא רק ביום הבחירות, גם לפני.

איתן גינזבורג: גם לפני הבחירות.

איתן גינזבורג: אם יש סגר שבוע לפני הבחירות, צריך שתהיה אפשרות לאנשים לעבוד כדי להכין קלפיות, מחשבים וכו'.

איתן גינזבורג: אנשים עובדים בכל מיני מקומות בארץ ומגיעים לוועדת הבחירות המרכזית לעבוד ויש סגר במדינה – צריך לאפשר להם להגיע לוועדת הבחירות כדי לעבוד.

מיכאל מלכיאלי: שוועדת הבחירות תקבע לא רק לגבי יום הבחירות עצמו.

מיכאל מלכיאלי: אם יש סגר, עובדי המפלגות צריכים לצאת לעבוד, אם זה להתקנת מחשבים או להנחות פעילים וכו'.

גאל אזריאל: צריך להבהיר שסעיף 44 לא עוסק רק במגבלות של סגר כמו התיקונים האחרים שדיברנו עליהם.

גאל אזריאל: הוא מחריג לגמרי מתחולת סעיפים 7 וסעיפים אחרים.

גאל אזריאל: זה הרבה יותר רחב.

מיכאל מלכיאלי: נכון, וועדת הבחירות עם הסגנים יחליטו על כך.

אסתי ורהפטיג: אני מניחה שהסגנים הם גם גורמים פוליטיים, ורק משרד הבריאות לא יכול להיות חלק מההחלטה הזאת?

אסתי ורהפטיג: גורמים פוליטיים אחרים כן, ואנחנו לא?

מאיר כהן: אולי שזה יהיה בהתייעצות עם משרד הבריאות.

מיכאל מלכיאלי: צודק, נקבע שזה יהיה בהתייעצות עם משרד הבריאות.

אורלי עדס: יושב-ראש הוועדה בהתייעצות עם סגניו ומשרד הבריאות.

רומן גרביץ: אני חושב שבמערכת הבחירות אפשר להגדיר גם את המפלגות וגם את העובדים כמפעל חיוני.

רומן גרביץ: כך זה פותר את כל הבעיות.

מאיר כהן: אני חושב שמספיק שזה יהיה בהתייעצות של יושב-ראש ועדת הבחירות עם סגניו ומשרד הבריאות.

מאיר כהן: זה מספיק.

מיכאל מלכיאלי: זה לא סותר.

מיכאל מלכיאלי: הם יוכלו להחליט שזה מפעל חיוני.

מיכאל מלכיאלי: נמשיך הלאה.

מיכאל מלכיאלי: הוחלט.

אלרעי פרייס: אפשר להבין מה הוחלט?

מיכאל מלכיאלי: ההצעה שמונחת כאן היא שהנושא יגיע להחלטתו של השופט יחד עם הסגנים ובהתייעצות עם משרד הבריאות.

אסתי ורהפטיג: אם זה בהסכמת הסגנים, אז גם בהסכמת משרד הבריאות.

גאל אזריאל: מה זה "הנושא"?

מיכאל מלכיאלי: כל נושא הקורונה – עובדים, בעלי מחשב – כל מה שצריך.

מיכאל מלכיאלי: השופט והסגנים זה לא אנשים מטורפים, הם גם אנשים שרוצים טוב.

מיכאל מלכיאלי: משרד הבריאות יהיה מעורב בהחלטה שלהם.

ניצן רוזנברג: אני רוצה לחדד שזה רק לגבי יציאה מסגר, זה לא בסעיף 44 לחוק הקורונה.

ניצן רוזנברג: אמרנו שהיו"ר יקבע עם הסגנים ובהתייעצות עם שר הבריאות רשימה של בעלי תפקידים – לא רשימה שמית – שנותנים שירות עבור המפלגות.

ניצן רוזנברג: יש משהו שלא החלטתם – ביום הבחירות?

ניצן רוזנברג: שבוע לפני?

ניצן רוזנברג: יום לפני?

ניצן רוזנברג: ערב לפני?

ניצן רוזנברג: עלו פה כמה הצעות וצריך להחליט כדי שזה יהיה ברור.

ניצן רוזנברג: אני רוצה להדגיש שזה רק לגבי היציאה מסגר ולגבי הקלפי באזור מוגבל.

ניצן רוזנברג: היציאה מהבית תהיה לאזור מוגבל כדי למלא את התפקיד, זה לא החרגה כוללת מחוק הקורונה.

רומן גרביץ: איך אפשר להגדיר את זה בחוק?

מיכאל מלכיאלי: אנחנו מדברים על עובדים שלפני יום הבחירות, עובדים שקשורים למערך הבחירות.

דין ליבנה: ממתי?

דין ליבנה: בכל התקופה?

דין ליבנה: צריך לקבוע תקופה מסוימת.

רומן גרביץ: שבוע לפחות.

מיכאל מלכיאלי: יותר.

מיכאל מלכיאלי: משרד הבריאות, מה אתם אומרים?

אלרעי פרייס: להוציא אנשים מסגר ולתת לזה עכשיו כמה שבועות?

אלרעי פרייס: זה לא תחת חוק של סגר?

מיכאל מלכיאלי: אני לא מאמין שיהיה סגר בתקופת בחירות.

מיכאל מלכיאלי: זה נשמע לי דבר שלא יקרה.

מיכאל מלכיאלי: קרעי, אתה מקורב של מפלגת השלטון – אתם חושבים שיהיה סגר בתקופת בחירות?

שלמה קרעי: קמפיין החיסונים התחיל עכשיו ותוך חודש וחצי-חודשיים אנחנו נהיה במצב הרבה יותר טוב.

שלמה קרעי: אם לא, תמיד אפשר לכנס את הכנסת.

שלמה קרעי: יש תקנות לשעת חירום ותמיד אפשר להשתמש בהן.

אורלי עדס: למה צריך את זה?

מיכאל מלכיאלי: מה את מציעה?

אורלי עדס: אני חושבת שזה צריך להיות בהתייעצות של יושב-ראש הוועדה עם סגניו שיקבעו קבוצות של בעלי תפקידים.

אורלי עדס: אנחנו לא נוכל – גם לא המפלגות – לתת רשימה שמית.

אורלי עדס: צריך גם שתהיה לפחות תקופה לפני יום הבחירות שתאפשר למפלגות לעבוד, אחרת זה לא ריאלי.

ניצן רוזנברג: כמה זמן?

ניצן רוזנברג: זה משהו שצריך לקבוע בחוק.

אורלי עדס: אנחנו כבר נכנסים לתקופת בחירות, המפלגות מתחילות כבר לפעול.

אורלי עדס: היה ואנחנו הולכים לקראת סגר שלישי, צריך לאפשר להן לעבוד.

אורלי עדס: לדעתי צריך להרחיב את זה לכל התקופה כדי לאפשר למפלגות לעבוד לצורך מערכת הבחירות.

אלרעי פרייס: כרגע, כמו שאמרת, אנחנו באמת הולכים לסגר שלישי במדינת ישראל, אם הקבינט יקבל את ההחלטה הזאת ולא נצטרך להגיע ל-6,000 מאומתים כדי לקבל את ההחלטה הזאת.

אלרעי פרייס: ואז השאלה היא אם עכשיו למשל, כשאנחנו לפני בחירות, צריך לתת לאנשים מהמפלגות השונות לצאת בניגוד לסגר, כשאנחנו שלושה חודשים לפני בחירות.

אורלי עדס: אני חושבת – אני מניחה שיאמרו את זה גם חברי הכנסת – שזו מערכת בחירות קצרה, צריך לאפשר למפלגות גם לעבוד.

אורלי עדס: אגב, זה לא רק המפלגות, זה גם רשימות המועמדים שיהיו.

אורלי עדס: יהיו עוד רשימות חדשות.

אורלי עדס: לא מדובר כאן בעשרות אלפי אנשים או באלפים.

אורלי עדס: אני מניחה שלאורך כל התקופה מדובר רק בעשרות וזה יתגבר רק לקראת יום הבחירות, כך שלא מדובר בכמות אדירה, אבל כן צריך לאפשר להם את זה, כי אחרת המפלגות תהיינה בבעיה וכך גם רשימות המועמדים.

אלרעי פרייס: השאלה היא איך תגדירי את הרשימות האלה.

אלרעי פרייס: נאמר פה שיהיו גם עשרות אלפים.

אורלי עדס: לא.

אורלי עדס: עשרות אלפים זה ביום הבחירות עצמו.

אורלי עדס: לגבי כל התקופה – אני לא חושבת שמדובר בעשרות אלפי פעילים שפועלים לאורך כל התקופה.

אורלי עדס: יתקנו אותי חברי הכנסת לגבי מה שקורה במפלגות.

אורלי עדס: אני מניחה שמדובר במאות אנשים לאורך כל התקופה ושבוע או שבועיים לפני הבחירות צריך לתת את זה לקבוצות יותר גדולות.

אלרעי פרייס: אני מציעה שגם זה יהיה בהחלטה משותפת עם משרד הבריאות, אחרת אנחנו יכולים לייצר סגר בניסיון להוריד את התחלואה ובמקביל נותנים איזושהי החרגה גורפת מסגר למספר לא ידוע של אנשים.

דין ליבנה: זה יהיה בהתייעצות, כמו כל דבר אחר שהוועדה החליטה, עם משרד הבריאות.

אסתי ורהפטיג: הוועדה לא החליטה עדיין.

דין ליבנה: הוועדה הצביעה על זה לקריאה ראשונה.

אסתי ורהפטיג: קריאה ראשונה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו עכשיו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דין ליבנה: ההצעה שלנו היא שזה יהיה בהתייעצות עם מנכ"ל משרד הבריאות והנתונים גם יובאו בפניכם.

דין ליבנה: השאלה שלנו – וזה יגידו אנשי המפלגות – היא מה התקופה שהם צריכים את זה.

אלרעי פרייס: בוועדת הבחירות יש גורמים פוליטיים?

דין ליבנה: גם.

אלרעי פרייס: אז למה גורמים פוליטיים?

אלרעי פרייס: אתם אומרים שוועדת הבחירות אמורה להיות בטוהר ובניקיון וכו' וכו', שלא ישפיעו עליה גורמים פוליטיים והפרדת רשויות וכל האמירות המאוד-מאוד חשובות האלה.

אלרעי פרייס: למה עם הסגנים עושים את זה בהסכמה ועם משרד הבריאות, שהוא גורם מקצועי, שמנסה לשמור פה על בריאות הציבור, איתו זה לא בהסכמה?

אלרעי פרייס: איתו זה רק בהתייעצות.

מיכאל מלכיאלי: כרגע אנחנו נמצאים בשאלה פתוחה בינינו – האם אנחנו רוצים הטלת וטו של משרד הבריאות בתוך ועדת הבחירות בשאלה מי אנחנו רוצים להחריג ולכמה ימים, אם יהיה סגר או לא יהיה סגר, וכמה יכולים לצאת.

מיכאל מלכיאלי: הנושא הזה נשאר פתוח.

מיכאל מלכיאלי: יש עוד נושא שלא הקראנו?

בעמוד 18: סעיף 44 לחוק הסמכויות, שעליו אנחנו מדברים עכשיו, הוא הסעיף שקובע את החריגים לחוק הקורונה.

בעמוד 18: הוא מתייחס לחריגים מכמה סוגים שונים: החריג הראשון זה לגבי כל מיני גופים, כמו נשיא המדינה, לשכת הנשיא, משכן הכנסת, משרד מבקר המדינה, ערכאות שיפוטיות, כלומר גורמים שיש הפרדת רשויות בינם לבין הממשלה, שרוצים לומר שהממשלה לא תקבע, כלומר שהתקנות של חוק הקורונה לא יחולו לגביהם.

בעמוד 18: מוצע כאן לקבוע סייג דומה לגבי משרדי הוועדה המרכזית והוועדות האזוריות, לגבי מקום קלפי וכל מקום אחר בזמן שהוא משמש את ועדת הבחירות לפעילות שקשורה בבחירות.

בעמוד 18: למשל, אם ועדת הבחירות שוכרת איזשהו משרד או אולם וכד' כדי לקיים הדרכות לעובדי יום הבחירות, אז שזה יהיה משהו שהיא תוכל לקבוע את הכללים של הקורונה לגביו.

בעמוד 18: זה יהיה מוחרג מחוק הקורונה.

בעמוד 18: לגבי העובדים של ועדת הבחירות – יושב-ראש הוועדה יוכל לתת הנחיות לגבי עבודתם במקומות האלה שמוחרגים מחוק הקורונה.

בעמוד 18: אלה הנחיות למניעת הדבקה, כמו שמירת מרחק, היגיינה, מספר עובדים מותר וכך הלאה.

בעמוד 18: כך בדיוק נעשה גם לגבי שאר הגופים שהוחרגו, זה לא משהו חריג.

בעמוד 18: לגבי מקום הקלפי והמקומות שמשמשים את ועדות הבחירות – ההוראות ייקבעו על-ידי יו"ר הוועדה המרכזית בהתייעצות עם סגניו ועם מנכ"ל משרד הבריאות.

בעמוד 18: לגבי סעיף קטן (ב) שהקראתי, שמתייחס לסעיף 44(ד) לחוק הקורונה – הסעיף הזה קובע שגם בזמן שהממשלה מטילה סגר או שהיא מכריזה על אזור מוגבל, יש בעלי תפקידים מסוימים שמגבלת התנועה הזאת לא חלה עליהם.

בעמוד 18: למשל, חברי כנסת, שרים, שופטים, מבקר המדינה ועובדיו וכו'.

בעמוד 18: כבר היום הסייג הזה חל על יו"ר הוועדה המרכזית ועל עובדיה.

בעמוד 18: קיבלנו הערה, ואנחנו מסכימים איתה, שבתקופת בחירות זה לא מספיק ויש עובדים רבים נוספים.

בעמוד 18: לכן מוצע להוסיף כאן שהסייג הזה יחול גם על יו"ר ועדת בחירות אזורית, חברי הוועדה המרכזית, חברי ועדות אזוריות וגם על כל מי שמבצע בעבור הוועדה המרכזית תפקיד או נותן שירות.

בעמוד 18: לגבי החלק האחרון לגבי מי שמבצע תפקיד או נותן שירות עבור הוועדה המרכזית – משרד הבריאות התייחס, בעינינו בצדק, לכך שזו איזושהי הרחבה, זה לא משהו שקיים היום לגבי מקומות דומים אחרים, ולכן נעשה בקריאה הראשונה ניסיון לצמצם את המקרים האלה ומה שנוסף הוא: מי שמבצע בעבור ועדת הבחירות המרכזית תפקיד או נותן השירות בעת ביצוע התפקיד או מתן השירות, ובלבד שהוא עובד חיוני.

בעמוד 18: כאן אני מתחברת להצעה שהציע חבר הכנסת האוזר, שהעובדים האלה יהיו רק לפי רשימה שיושב-ראש הוועדה המרכזית קובע.

בעמוד 18: כך זה נותן פתרון שזה יישאר דבר מאוד-מאוד מצומצם.

בעמוד 18: דיברנו על השאלה אם לסייג את זה באופן נוסף, אם צריך לקבוע שההחרגה הזאת היא רק בתקופת בחירות.

בעמוד 18: זה נותר פתוח.

מיכאל מלכיאלי: למעשה נותרו שני דברים פתוחים - - -

צבי האוזר: האם צריך להוסיף "מנימוקים שיירשמו"?

צבי האוזר: שיהיה הסבר.

דין ליבנה: יהיו דברי הסבר לרשימה.

דין ליבנה: אנחנו לא ננמק עובד-עובד למה הוא מוחרג.

ניצן רוזנברג: לגבי הסיוג של "בבחירות לכנסת" – אנחנו רוצים להבהיר שההחרגה מחוק הקורונה היא רק לגבי מקום קלפי בבחירות לכנסת.

ניצן רוזנברג: היה חוק נפרד שיצאו לבחירות לרשויות המקומיות.

ניצן רוזנברג: תיקון נוסף שאנחנו רוצים להוסיף, הוא לא נמצא בנוסח שלפניכם.

ניצן רוזנברג: התיקון הוא בסעיף 47(ב) לחוק הקורונה.

ניצן רוזנברג: זה סעיף שמדבר על מקרים שבהם בזמן פגרת בחירות יש הגבלות שנקבעות לפי תקנון הכנסת.

ניצן רוזנברג: אני מניחה שכולם מכירים שוועדת הסכמות קובעת החלטות פגרה שקובעות כל מיני הגבלות לגבי ישיבות של ועדות הכנסת.

ניצן רוזנברג: בעת חקיקת חוק הקורונה נקבע סעיף שאומר ש"הגבלה לפי תקנון הכנסת על קיום ישיבה של ועדה של הכנסת בתקופת פגרת הכנסת לא תחול על דיון.

ניצן רוזנברג: .." ואז יש רשימה של כל מיני נושאים, כל מיני הכרזות שיש בחוק הקורונה, שההגבלות האלה לא יחולו לגביה.

ניצן רוזנברג: אנחנו מציעים להוסיף כאן משהו שנשמט לנו בתיקון מס' 3 לחוק הקורונה לגבי אזור תיירות מיוחד.

ניצן רוזנברג: הממשלה מכריזה על אזור תיירות מיוחד, אילת וים המלח, ונשמט לנו בטעות שגם אישור ההכרזה הוא לא מצריך אישור של הכנסת, אלא רק הכרזה של הממשלה.

ניצן רוזנברג: איפה כן יש נגיעה של הכנסת – ועדת החוקה רשאית לבטל את ההכרזה הזאת.

ניצן רוזנברג: אנחנו רוצים לומר שקיום של ישיבה של ועדת החוקה בעת שהיא רוצה לדון בביטול של הכרזה כזאת ייכנס לסעיף 47 לחוק הקורונה.

מיכאל מלכיאלי: אוקיי, בסדר גמור.

מיכאל מלכיאלי: למעשה נשאר לנו הנושא של שעות עבודה ומנוחה - - -

אלעזר שטרן: וגם הנושא שאמרתי בתחילת הדיון ובעצם עוד לא דנו בו, כי אמרת שנדון בו בהמשך, וזה הנושא של העלות התקציבית.

מיכאל מלכיאלי: לעניין הנושא של שעות עבודה – יש איזשהו רעיון שעלה, כרגע הוא מסתובב בין הסיעות.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו רוצים להגיע להסכמות עם כולם.

מיכאל מלכיאלי: אם זה יהיה מוסכם על כולם, אנחנו נביא את זה לוועדה.

מיכאל מלכיאלי: לעניין העלות התקציבית – אורלי עדס, בבקשה.

אורלי עדס: העלות התקציבית של הצעת החוק הזאת היא רק הערכה, ממש ראשונית מאוד וכללית, היא יכולה או לעלות או לרדת, מכיוון שהמרכיבים של חוסר הוודאות כאן הם גדולים.

אורלי עדס: לא ידוע כמה קלפיות יהיו לחולים, כמה למבודדים, כמה בתי אבות, כמה במלוניות.

אורלי עדס: כמובן שכל נתון כזה ישפיע.

אורלי עדס: בגדול, מדובר בעלות של כ-65-60 מיליון שקלים.

אלעזר שטרן: העלות של השינויים?

אורלי עדס: לא.

אורלי עדס: זו רק העלות של תוספת הקלפיות למבודדים, חולים, מלוניות קורונה, בתי אבות – שיהיו 500 ואולי יותר – זה כולל גם את כל ציוד המיגון והחיטוי שנחלק לכל הקלפיות ברחבי מדינת ישראל.

אורלי עדס: כנראה שיהיו כ-14,000 קלפיות, כולל כל הקלפיות המיוחדות הללו.

אורלי עדס: זה נובע מהתו הסגול ומכל הדרישות לחיטוי, מיגון וכו'.

אורלי עדס: זה כולל גם את ההוצאה הזאת שמסתכמת בכ-25 מיליון שקלים, וזה בהערכה מאוד ראשונית, מאוד בסיסית.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה, אורלי.

אלעזר שטרן: חשוב להדגיש שלפי הפרשנות שלנו, למרות העלות שהיא חורגת מה-6 מיליון – מה שהופך הצעה להצעה תקציבית – לא מדובר בהצעה חוק תקציבית, בגלל הוראה בסעיף 3(ג) לחוק יסוד: משק המדינה, כי מדובר על הצעת חוק שעניינה פיזור הכנסת ועריכת בחירות.

אלעזר שטרן: לכן זו לא הצעת חוק תקציבית, אבל חשוב לדעת שהוועדה תדע שזה סביב ה-60 מיליון שקלים.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נצא להפסקה של 20 דקות.

מיכאל מלכיאלי: במהלך הזמן הזה אפשר יהיה להגיש הסתייגויות.

מיכאל מלכיאלי: בשעה 14:20 נתחיל את הקראת ההסתייגויות והצבעה עליהן.

אלעזר שטרן: נא להגיש את ההסתייגויות לי או לניצן עם עותק לוועדה.

מיכאל מלכיאלי: אני מחדש את הדיון.

מיכאל מלכיאלי: נקרא תחילה את הסעיפים שמתייחסים לשעות עבודה ומנוחה.

אנחנו נצטרך להוסיף: הסעיף הזה הוכנס לבקשת נציגי המפלגות לקראת הקריאה הראשונה, מתוך הבנה שיש סוגים שונים של עובדים ביום הבחירות ויש מאפיינים ייחודיים לאופי העבודה שלהם.

אנחנו נצטרך להוסיף: העבודה ביום הבחירות היא עבודה בעלת אופי ייחודי.

אנחנו נצטרך להוסיף: גם העובדה שזה חד-יומי, גם העובדה שיש מאמץ מרוכז מאוד, עם שעות רבות וכו'.

אנחנו נצטרך להוסיף: הייתה הבנה שיש צורך לתת מענה מיוחד, לתפור איזושהי חליפה מיוחדת לסוגי העובדים האלה מבחינת דיני העבודה שלהם.

אנחנו נצטרך להוסיף: הבקשה התחילה כבקשה ממוקדת על סוג מסוים של עובדים שנמצאים בוועדות הקלפי, מתוך הבנה שמי שנמצא בוועדת הקלפי ההגדרה של התפקיד שלו היא כזאת שהיא חורגת מהשעות הרגילות.

אנחנו נצטרך להוסיף: לקראת הקריאה הראשונה הוועדה דנה והחליטה להרחיב את החליפה הזאת לעובדים נוספים, בעצם לכל מי שעובד באותו יום, יום הבחירות, בין אם הוא עובד של ועדת הבחירות, בין אם הוא עובד של מפלגה.

יואב סגלוביץ': אבל יש הבדל בין עובד של ועדת הבחירות לאחרים.

אלעזר שטרן: ברור.

אלעזר שטרן: תכף אני אגיד מה אנחנו חושבים מבחינה מקצועית.

אלעזר שטרן: למעשה מוצע לקבוע פה חליפה שכוללת שלוש החרגות: החרגה אחת היא שהוראות שעות עבודה ומנוחה לא יחולו על העובדים האלה, מתוך הבנה שמדובר במאמץ חד-יומי ולא מתאים להגביל את שעות העבודה לשמונה שעות בסוג כזה של עובדים; החרגה שנייה – מהירות התשלום שנקבעה בעד העסקתם של העובדים.

אלעזר שטרן: כלומר, התשלום שהם מקבלים יהיה תשלום של שכר כולל, עם כל הזכויות הסוציאליות ולא תהיה הפרשה לפנסיה או דברים מהסוג הזה; החרגה שלישית לגבי התשלום – מבחינת חוק הגנת השכר והמועד שבו מתחילים פיצויי הלנה, יהיה מועד מיוחד לתשלום מתוך הבנה שלוקח זמן עד שמזהים מי היה בוועדת הקלפי, צריך לבדוק את הפרוטוקולים וכו' וכו'.

אלעזר שטרן: לכן עד 60 יום אין הלנה.

אלעזר שטרן: למעשה ה-60 יום זה המועד לתשלום.

אלעזר שטרן: מבחינת הלנה תמיד יש עוד תשעה ימים אחרי היום הקובע בחוק הגנת השכר.

אוסאמה סעדי: אנחנו קובעים שעד 60 יום חייבים לשלם.

אוסאמה סעדי: מעבר לזה, יש הלנה.

אלעזר שטרן: אם כך, צריך לשנות את זה מ-60 ל-51 או 50, כי בחוק הגנת השכר ההגדרה של היום הקובע לעניין פיצויי הלנה היא תשעה ימים אחרי שהגיע המועד לתשלום.

אלעזר שטרן: אם המועד לתשלום הוא 60 ימים, על זה יש עוד תשעה ימים.

אלעזר שטרן: אם אתם רוצים שהתקופה הכוללת תהיה 60 ימים, המועד לתשלום הולך תשעה ימים אחורה.

אוסאמה סעדי: תנסח את זה כך שזה יהיה עד 60 יום, כולל התשעה ימים.

אלעזר שטרן: אם כך, התקופה תהיה 50 ימים או 51 ימים פלוס התשעה ימים של ההלנה.

אלעזר שטרן: אני אקרא את הסעיף.

אלעזר שטרן: זו ההוראה האופרטיבית.

אלעזר שטרן: לשאלה על איזה עובדים זה חל, יש תוספת שבה נקבעו סוגי העובדים שזה יחול עליהם.

אלעזר שטרן: סעיף (8) הוא התוספת שהוספה לקראת ההכנה לקריאה ראשונה: כל עובד אחר של מפלגה או של ועדת הבחירות.

אלעזר שטרן: זאת ההחלטה של הוועדה.

אלעזר שטרן: עד כאן תיארתי.

אלעזר שטרן: אנחנו, כדרג מקצועי, חושבים שההרחבה שנעשתה לקראת הקריאה הראשונה היא הרחבה שמעוררת קשיים, מעוררת שאלות.

אלעזר שטרן: בעינינו, העיקרון המסדר שצריך להיות הוא בין סוגי העבודה, תפקידים שמעצם טיבם, מעצם הגדרתם, הם כאלה שלא ניתן להחיל לגביהם את דיני העבודה הרגילים.

אלעזר שטרן: דוגמה לזה, מי שעובד בוועדת הקלפי.

אלעזר שטרן: שוב, כמו שאמרתי, מי שעובד בוועדת הקלפי מגיע לעבוד בשבע בבוקר ומסיים לפעמים באחת או שתיים לפנות בוקר, ביום שאחרי כבר.

אלעזר שטרן: זה סוג של עבודה שמעצם טיבה ומעצם הגדרתה צריך לתפור לה דיני עבודה שונים.

אלעזר שטרן: לעומת זאת, כאשר מפלגות מעסיקות עובדים, אפשר להבין למה יש מקום להחריג אותם מחוק שעות עבודה ומנוחה במובן של כמות השעות שמותר להם לעבוד.

אלעזר שטרן: שוב, מדובר על יום ייחודי, עם מאמץ ייחודי, אנשים באים ליום אחד לתת עבודה מאוד-מאוד משמעותית.

אלעזר שטרן: לנו, לפחות, לא כל כך ברור מה ההצדקה להחריג אותם גם על הדברים האחרים – גם מבחינת מועד התשלום, בניגוד לחברי ועדת קלפי שלגביהם נטען בפנינו שיש פרוצדורה שלמה של אימות העובדים באמצעות פרוטוקולים, מעבר על פרוטוקולים של ועדת הקלפי וכו' וכו'.

אלעזר שטרן: פה לכאורה מפלגה שמעסיקה נהגים או מחלקי פלאיירים או מחלקי סנדוויצ'ים וכו', אמורה לדעת מי העובדים שלה.

אלעזר שטרן: באותו מובן לא כל כך ברור לנו למה למשל לא ישולם להם שכר שעות נוספות.

אלעזר שטרן: בניגוד לעובדים שעובדים בוועדת הקלפי, שהשכר שלהם נקבע על-ידי ועדת הבחירות המרכזית, והוא שכר משמעותי, כ-2,200 שקל, פה מדובר על עובדים של מפלגה.

אלעזר שטרן: אני מניח שנציגי המפלגות יגידו שהם משלמים יותר וכו', אבל ברור שאם בסוף מפלגה תחליט לתת שכר מינימום, המשמעות של ההרחבה שלכם היא שלאותו בחור בן 17 או 18 ששלחתם אותו ל-12 שעות לעבוד ולחלק פלאיירים תגידו שאתם נותנים לו שכר מינימום, 30 שקל לשעה.

אלעזר שטרן: אז הוא יעבוד 12 שעות, יקבל 360 שקל, לא יהיה זכאי לשעות נוספות, לא יהיה זכאי לזכויות סוציאליות.

אלעזר שטרן: אנחנו חושבים שבהחרגה הכל כך גורפת הזאת יש קושי.

אלעזר שטרן: הדבר הזה מעורר קושי ולכן אני מציע לשמוע את אנשי דיני העבודה ממשרד המשפטים וכו'.

אלעזר שטרן: בעינינו זו הרחבה מאוד לא פשוטה ואנחנו ממליצים לחזור לנוסח יותר מרוכך, שכן עושה הבחנה בין העובדים שעובדים בוועדות הקלפי לעובדים אחרים.

מיכאל מלכיאלי: את הדיון הזה עשינו לקראת הקריאה הראשונה והייתה הסכמה בין חברי הוועדה.

מיכאל מלכיאלי: חבל לפתוח את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, אני רוצה רק למען הפרוטוקול ושיהיה רשום, אני חושב שאני מדבר כאן בשם כל הסיעות.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא רוצים לפגוע חס וחלילה בכהוא זה ואנחנו משלמים לעובדים האלה פי כמה משכר המינימום ולא מקפחים אותם ולא עושקים אותם.

אוסאמה סעדי: ביום הבחירות אני לא יכול לשלוט על שעות נוספות ומתי האדם עבד ולא עבד.

אוסאמה סעדי: אני לא יכול להבטיח מתי השכר הזה ישולם, אני משלם ברגע שאני מקבל מימון בחירות.

עודד פורר: סוגיה אחרת בהקשר הזה – לעתים הפרטים שהעובד מוסר אינם נכונים.

עודד פורר: אתה מוצא את עצמך רודף אחריו ואתה כאילו מלין את שכרו.

אלעזר שטרן: זה לא שונה מעובדים אחרים שלפעמים יש לך.

אלעזר שטרן: זה לא קשור לעובדה שהוא עובד ביום הבחירות.

רומן גרביץ: אני חושב שלא מדובר בהלנת שכר.

רומן גרביץ: צריך לציין בחוק שמי שנותן את כל הפרטים – הכול בסדר.

רומן גרביץ: אבל מי שעבד בבחירות יודע שיש 5% שהפרטים שלהם לא נכונים או מספר הבנק לא נכון.

אלעזר שטרן: אבל זה נכון לגבי הרבה מעסיקים שמעסיקים באופן - - -

רומן גרביץ: ביום אחד 4,000 איש?

אוסאמה סעדי: לפעמים אנחנו מעסיקים עשרות אלפים.

מיכאל מלכיאלי: משרד המשפטים, בתמצות, עניינית לנושא הזה.

איה דביר: שלום לכולם.

איה דביר: אני מבקשת להתייחס לנושא הזה לא לגמרי בתמצות, כי זה נושא קשה ומורכב מבחינתנו.

איה דביר: אנחנו מבינים שיש מאפיינים מיוחדים ליום הבחירות, אנחנו מבינים שיום הבחירות הוא יום חג לדמוקרטיה.

איה דביר: אני מבקשת להתייחס למאפיינים שאלעזר התייחס אליהם כשהוא דיבר על הצעת החוק.

איה דביר: אנחנו מבינים שיום הבחירות הוא יום חג לדמוקרטיה, הוא יום שבו ההתלהבות והמסירות והמחויבות שאנשים מרגישים - -

רומן גרביץ: זה יום עבודה קשה.

איה דביר: - - לקידום העמדה שלהם מתמזג ופוגש גם את השאלות של זכויות העבודה.

איה דביר: אנחנו מבינים שהמאפיין של עבודה חד-יומי, חד-פעמית, אינו דומה למאפיין של יחסי עבודה רציפים.

איה דביר: בגלל הטעמים האלה חשבנו שניתן לבנות סעיף, שהונח פה בוועדה, של החרגה ומתן זכויות מעט שונות לקבוצת עובדים מסוימת.

איה דביר: אנחנו כן מבקשים להדגיש שמה שמונח כרגע בנוסח מחיל את הזכויות השונות האלה על קבוצה שההצדקות לגביה אינן מתקיימות והתוצאה היא שאנחנו יוצרים עובדים ביום הבחירות שזכויות המגן שלהם פחותות משל עובדים אחרים מבלי שהטחנו שלל זכויות שקיימות לגבי העובדים שוועדת הבחירות מתקצבת את העסקתם.

איה דביר: אפשר להבחין בין קבוצה ראשונה – שזה חברי הקלפי, יו"ר הקלפי, סדרנים, אב בית וכל מי שמועסק על-ידי ועדת הבחירות וגם הפונקציונרים שהסיעה משלמת להם על בסיס תקצוב של ועדת הבחירות.

איה דביר: הוסבר לנו שיש שם פרוצדורה די מורכבת וארוכה של העברת כספים עם מועדי חוק הגנת השכר שלא מאפשרים לעמוד בדין, שאם הבחירות מתקיימות ב-22 לחודש, לא ניתן יהיה לשלם ב-1 לחודש או בתוך 14 ימים לאחריו, כי רק עד שהסיעה תקבל את כל הנתונים ואז עוד יש לה את זמן הבדיקה שלה, נדרשת הארכה.

איה דביר: תהינו, והצפנו את זה לוועדה גם קודם, אם 60 יום זה הארכה טובה.

איה דביר: אנחנו מדגישים שגם אם העובדים מאוד-מאוד מחויבים ומרגישים שליחות גדולה בקידום ענייניה של הסיעה שבעבורה הם עובדים, הם עדיין עובדים.

איה דביר: המצב הכלכלי עדיין קשה ורבים מהם מנסים לעשות כסף - - -

שלמה קרעי: תודה רבה.

איה דביר: עוד לא סיימתי, ברשותך.

איה דביר: זו רק הנקודה הראשונה, אדוני.

שלמה קרעי: היינו בדיון הזה.

איה דביר: אני יודעת, אבל אני מבקשת לשוב ולחדד את הנקודות שחשוב לנו שיושמעו גם לפרוטוקול.

שלמה קרעי: ממש בקצרה.

איה דביר: אני משתדלת מאוד.

איה דביר: זו הנקודה הראשונה, שלא ברור שצריך את ה-60 ימים.

איה דביר: תשימו לב שמי שאיננו חבר ועדת הקלפי לו נגרם עיכוב - - -

אוסאמה סעדי: אז שהמדינה תשלם לפי ה-60 יום.

אוסאמה סעדי: שהמדינה תשלם את התקצוב שלה למפלגות אחרי 14 יום וגם אנחנו נשלם אחרי 14 יום.

אוסאמה סעדי: מה הבעיה?

אוסאמה סעדי: עם כל הכבוד, אל תלמדו אותנו מוסר.

אוסאמה סעדי: אם תשלמו לנו תוך 14 יום, נשלם תוך 14 יום; תשלמו לנו תוך 21 יום, נשלם תוך 21 יום.

עודד פורר: יש לי רעיון, חבר הכנסת קרעי, בוא נכניס בחוק שהמדינה תעביר את הכסף יום למוחרת הבחירות ואחר כך נתחשבן איתה.

איה דביר: אני מדגישה שאני מדברת על הקבוצה שאיננה מתוקצבת, ששכרה אינו מתוקצב.

איה דביר: אני מדגישה שאני מעירה על הקבוצה ששכרה אינה מתוקצב.

איה דביר: הנקודה הבאה - - -

שלמה קרעי: תודה רבה.

שלמה קרעי: נתתי לך בקצרה ואת חזרת על אותה נקודה.

שלמה קרעי: אנחנו נעצור כאן.

שלמה קרעי: תודה.

איה דביר: כי שאלו, אדוני.

איה דביר: אני מבקשת להשלים את התייחסותי.

שלמה קרעי: אני מבקש שנסיים את הדיון בעניין הזה.

יואב סגלוביץ': נכון שזה עלה כבר, אבל בפועל יש פה קבוצה שיש לה ייחודיות.

יואב סגלוביץ': היא לא הייתה בבחירות קודמות, זו תוספת.

יואב סגלוביץ': אז יש פה משהו שהשתנה והשאלה אם יש הצדקה לשנות את זה.

אוסאמה סעדי: איזו קבוצה?

יואב סגלוביץ': מה שכתוב בסעיף (8), עובדי המפלגות, לא עובדי ועדת הבחירות.

שלמה קרעי: הכול לא היה.

שלמה קרעי: מ-(1) עד (7) גם לא היה.

שלמה קרעי: בסך הכול מסדירים את זה כאן, זה קורה בפועל.

עודד פורר: בואו נעשה את זה הוראת שעה ואחר כך נבחן את זה.

יואב סגלוביץ': אי אפשר להתעלם מהטיעונים האלה.

שלמה קרעי: אנחנו מוכנים לעשות את זה כהוראת שעה, לראות מה יהיה בבחירות האלה ולהתקדם בהמשך.

איה דביר: אני רוצה להעיר גם לנקודה של השכר הכולל לגבי הקבוצה הזאת.

בינה רונן: אני ממשרד הפנים – גם אנחנו רוצים להעיר הערה לגבי רשויות מקומיות.

שלמה קרעי: רק רגע.

שלמה קרעי: אלעזר, אנחנו סיימנו את ההקראה?

אלעזר שטרן: סיימנו את ההקראה, אבל יש כמה גורמים שרוצים לדבר – גם משרד הרווחה, גם משרד הפנים, רשויות מקומיות וכל מיני גורמים.

אלעזר שטרן: דבר שני, יש דברים שנותרו בוועדה פתוחים.

אלעזר שטרן: הם אומנם נידונו מחוץ לוועדה, אבל צריך לומר מה ההחלטה של הוועדה לגביהם.

אלעזר שטרן: דבר שלישי, צריך לדון בהסתייגויות שכבר הוגשו ולהצביע עליהן.

אלעזר שטרן: אחרי שנאמר מה הוחלט בוועדה, ככול שיש חברי כנסת שירצו להגיש הסתייגויות על הדברים החדשים האלה, צריך לתת גם להם את הזמן לזה.

שלמה קרעי: אני מציע שתאמר את הדברים שסוכמו לגבי הנוסח, לגבי הדברים שהיו שנויים במחלוקת.

שלמה קרעי: נעבור מכאן להסתייגויות ולפני ההצבעה ניתן לשאר הגורמים לדבר.

איה דביר: ברשותכם, לא סיימתי שתי נקודות על חוק שעות עבודה ומנוחה ושכר כולל.

שלמה קרעי: אנחנו נאפשר לך לדבר לפני ההצבעה על החוק.

אלעזר שטרן: יש כמה וכמה נושאים שנותרו פתוחים ונשתדל לעבור עליהם לפי הנושאים השונים.

אלעזר שטרן: יש נקודה לגבי הנושא של בתי אבות, בתי דיור מוגן ומוסדות למוגבלים בניידות.

אלעזר שטרן: הייתה הצעה של חבר הכנסת אבידר להרחיב את זה גם למסגרות שמפוקחות על-ידי משרד השיכון ומשרד הקליטה.

עודד פורר: מפוקחות או מנוהלות.

אלעזר שטרן: נראה לי שהנקודה הזאת מוסכמת.

עודד פורר: כן, הייתה על זה הסכמה של כל החברים.

אלעזר שטרן: צריך להתייחס לזה בנוסח לגבי הנושא של מסגרות מיוחדות שמפוקחות על-ידי משרד השיכון או הקליטה.

מיכאל מלכיאלי: מה סיכמנו לגבי דיני עבודה?

עודד פורר: קפצת למשהו אחר עכשיו.

מיכאל מלכיאלי: לא הוראת שעה, אנחנו רוצים את זה בחוק.

עודד פורר: בחוק רק למערכת הבחירות הזאת.

מיכאל מלכיאלי: לא כהוראת שעה.

עודד פורר: אני לא אריב איתך על זה.

עודד פורר: אלעזר, הסיפור של קליטה ושיכון נכנס לנוסח.

עודד פורר: אני לא צריך להגיש על זה הסתייגות.

אלעזר שטרן: כן, בוודאי.

אלעזר שטרן: זה נכנס לנוסח.

דין ליבנה: אני אעביר אליכם נוסח.

דין ליבנה: אני רק רוצה להבהיר לוועדה מה יהיה בנוסח – יש שני סוגים של מסגרות:

דין ליבנה: דיור בגיל הזהב שמנוהל על-ידי משרד הבינוי והשיכון או על-ידי חברה משכנת שהוא מפעיל, למשל עמידר, חסרי דיור של מבוגרים; מקבצי דיור שמפעיל משרד הקליטה.

דין ליבנה: אני אעביר נוסח מפורט לייעוץ המשפטי כדי שיכניסו את זה לפונץ'-בננה.

דין ליבנה: תיקון אחד שיהיה בנוסח – בגלל שאלה לא גופים שמפוקחים על-ידי משרד הרווחה, השרים האחרים יצטרכו להעביר אלינו את הרשימות.

דין ליבנה: אנחנו לא יכולים לדרוש ממשרד הרווחה להעביר לנו משהו שהוא לא ברשותו.

שלמה קרעי: השרים הממונים.

עודד פורר: מצוין.

בינה רונן: אדוני היושב-ראש, אפשר להעיר הערה לגבי סעיף 13(1)?

מיכאל מלכיאלי: בקצרה.

בינה רונן: בדיון הקודם ביקשנו להחיל את ההסדר על הרשויות המקומיות כדי להימנע מפרשנות שעלולה להיות על אותם גורמים שעובדים בבחירות לרשויות המקומיות, שאנחנו לא רואים בהם כעובדים.

בינה רונן: הצעת ההסדר מעוררת קושי – לא כל כך ברור אם יש לכם כוונה להסדר שלילי - - -

מיכאל מלכיאלי: נכון, זה מוסכם.

בינה רונן: היא בעצם יוצרת הבחנה בין היחס לאותם גורמים בבחירות לרשויות המקומיות לעומת הבחירות לכנסת.

בינה רונן: דוגמה לזה זה בהקשר של חוק שעות עבודה ומנוחה, שהסיעות יצטרכו לבקש היתר העסקה.

מיכאל מלכיאלי: הבנתי.

מיכאל מלכיאלי: אתם דורשים להביא גם את הרשויות המקומיות.

מיכאל מלכיאלי: תודה.

בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, שים לב שבארבע תתחיל המליאה ושלא יהיה מצב שאנחנו בבעיה.

שלמה קרעי: יש לנו אישור להמשיך.

עודד פורר: אני אבקש להכניס הסתייגות בעניין הזה.

עודד פורר: אני אבקש להכניס הסתייגות לפיה הצבעה בקלפי ייעודית לחייבים בבידוד תהיה במועדים שיקבע יושב-ראש הוועדה המרכזית בהתייעצות עם סגניו וחברי מליאת ועדת הבחירות ויכול שתתקיים במהלך 72 השעות שמסתיימות במועד המאוחר ביותר של סיום ההצבעה.

אלעזר שטרן: תוכל להעביר אלינו את הנוסח?

אלרעי פרייס: מה הנוסח?

אלרעי פרייס: שהם יכולים לצאת וללכת ברגל ולנסוע באוטו?

ניצן רוזנברג: זה לא כתוב שם, אבל מי שיכול לקבוע את התנאים להגעה זה יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית בהתייעצות עם סגניו ובהתייעצות עם מנכ"ל משרד הבריאות.

ניצן רוזנברג: הם שיקבעו את הכללים.

עודד פורר: ההסתייגות שלי היא כדי לאפשר לחולים להצביע יום קודם.

מיכאל מלכיאלי: בוא לא ניתן להם עצות.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו מעבירים לוועדה המרכזית את הסמכות להחליט מה עושים עם החולים.

מיכאל מלכיאלי: שישבו ביניהם, למה אתה צריך לקבוע?

עודד פורר: אתה מאפשר להם לתת הצבעה 72 שעות קודם.

מיכאל מלכיאלי: אני לא צריך לאפשר להם.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: הוא לא יכול לאפשר לחולים להצביע יום קודם אם אין לו הסמכה מפורשת בחוק.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נותנים להם את הסמכות, אל תיתן להם עצות.

יואב סגלוביץ': חייב להיות תיקון בחוק על מנת שהם יוכלו להקדים ביום.

יואב סגלוביץ': הקדמה ביום מחייבת תיקון בחוק.

שלמה קרעי: אתה לא יכול.

שלמה קרעי: אם אתה עושה את זה, זה מיותר, כי כל יום יש לך עוד חולים ועוד פעם תפתח עוד.

מיכאל מלכיאלי: זו הסתייגות.

שלמה קרעי: אם הוא מכניס הסתייגות כזאת, אני מבקש שיהיה כתוב:

שלמה קרעי: בהסכמת כל סגניו.

מיכאל מלכיאלי: עכשיו היועצת המשפטית מקריאה את כל ההסכמות.

מיכאל מלכיאלי: עוד מעט יש דיון על ההסתייגויות.

ניצן רוזנברג: עניין נוסף שנסגר לגביו נוסח, וזה העניין של ההחרגה מהמגבלות של הסגר.

ניצן רוזנברג: זה יהיה בסעיף 7 לחוק הקורונה וגם בסעיף 16 שמדבר על יציאה באזור מוגבל.

ניצן רוזנברג: מוצע לקבוע חריג בחוק לפיו ועדת הבחירות תקבע, בהתייעצות עם הסגנים ועם מנכ"ל משרד הבריאות, רשימה של תפקידים של אנשים שפועלים עבור המפלגות – יהיה ניסוח מסודר של זה – ביום הבחירות ו-21 ימים לפניו שבהם אותה קבוצה תוחרג ממגבלות של סגר ככול שיהיו כאלה באותו מועד.

איה דביר: אמרת "ועדת הבחירות", הכוונה הייתה יושב-ראש ועדת הבחירות.

ניצן רוזנברג: כמובן.

ניצן רוזנברג: יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית בהתייעצות עם סגניו ובהתייעצות עם מנכ"ל משרד הבריאות.

אלעזר שטרן: אלה בעצם הדברים שהיו לגביהם שאלות וסיכמנו לגביהם.

אלעזר שטרן: יש נושא נוסף שעלה ולא סוכם – אולי הוא נידון מחוץ לחדר פה, אבל הוא לא סוכם פה בוועדה – וזה הצעה של חבר הכנסת פורר לגבי הנושא של ההחרגה של השכר ביום שבתון למי שאין לו זכות בחירה.

עודד פורר: יש משהו שיש עליו הסכמה ויש משהו שעליו סיכמנו שאני אגיש הסתייגות.

אלעזר שטרן: ההסכמה הזאת הייתה מחוץ לחדר, לא הוסכם על זה פה בוועדה.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה שזו תהיה הסתייגות של כל חברי הוועדה.

מיכאל מלכיאלי: נכניס את החוק שדיברת עליו בתוכו.

עודד פורר: תן לי להסביר.

עודד פורר: במערכת הבחירות לכנסת העשרים-ושלוש קיבלנו, וזה נכנס לתוך החוק, הסתייגות שקבעה שעובדים זרים בתחומי הסיעוד יוחרגו מה-200% תשלום שכר באמצעות תקנות שיקבע שר הרווחה.

עודד פורר: זה הנוסח שהיה בכנסת הקודמת.

עודד פורר: ישנה הסכמה שזה ייכנס גם לנוסח בבחירות האלה.

עודד פורר: אני ביקשתי להוסיף לנוסח הזה לא רק את תחומי הסיעוד, אלא גם את החקלאות, המלונאות, ההסעדה והתעשייה.

עודד פורר: כל העובדים הזרים שעובדים בארבעת התחומים האלה גם הם לא יהיו זכאים ליום חופש לצורך העניין, מאחר שגם ככה הם לא יכולים להצביע.

עודד פורר: הסיכום היה שהנוסח שיונח בפני הוועדה הוא הנוסח כפי שהצבענו עליו בבחירות לכנסת העשרים-ושלוש על נושא הסיעוד.

עודד פורר: ארבעת הענפים הנוספים אני מגיש אותם כהסתייגות וכל חברי הוועדה מצטרפים אליה ונצביע עליה כהסתייגות.

מיכאל מלכיאלי: הוועדה מגישה הסתייגות בעניין הזה.

אלעזר שטרן: הוועדה מגישה נוסח למליאה, הוועדה לא מגישה הסתייגויות.

אלעזר שטרן: חברי הכנסת מגישים הצעות.

שלמה קרעי: בסדר, אנחנו מצטרפים להסתייגות.

עודד פורר: מי שרוצה להצטרף להסתייגות – יצטרף, ונצביע עליה.

עודד פורר: זאת הסתייגות שלי.

מיכאל מלכיאלי: יש עוד נושאים פתוחים?

מיכאל מלכיאלי: לגבי הנושא של שעות עבודה ומנוחה – אני חושב שזה צריך להיות כהוראה קבועה ולא הוראת שעה.

עודד פורר: אני חושב שיהיה לך יותר קל לעשות את זה כהוראת שעה.

עודד פורר: זו דעתי.

מיכאל מלכיאלי: הוראה קבועה.

אלעזר שטרן: אנחנו מציעים שזו תהיה הוראת שעה.

אלעזר שטרן: גם ככה זו הוראה לא פשוטה.

אוסאמה סעדי: מאחר שזה הסדר פנימי, נעשה את זה הוראת שעה ונבדוק את זה.

איה דביר: לא סיימנו לומר את דברינו על הסעיף הזה.

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת קרעי, הוראת שעה או הוראה קבועה?

עודד פורר: מה אכפת לך אם זו תהיה הוראת שעה?

מיכאל מלכיאלי: כי זה דבר נכון.

מיכאל מלכיאלי: דבר נכון לא צריך הוראת שעה.

עודד פורר: אז תעשה משהו בהוראת שעה ואחר כך תהפוך אותו לקבוע.

איה דביר: לא סיימנו להעיר לנוסח הזה וכן גם משרד העבודה.

איה דביר: אם אני מבינה נכון, גם ההסתדרות רצו להתייחס אליו.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת פורר, התיקון שלך לגבי הנושא של אי-תשלום שכר לאנשי סיעוד וכו', שהוכנס עכשיו לנוסח, אנחנו מכניסים את זה שוב כהוראת שעה, כמו בפעם הקודמת.

עודד פורר: למה?

עודד פורר: בוא נעשה את זה כהוראה קבועה.

אלעזר שטרן: כי אז הטיעון היה שיש רצף של כמה מערכות בחירות - - -

עודד פורר: גם עכשיו.

עודד פורר: ראינו שזה נכון, נשאיר את זה, גמרנו.

עודד פורר: מבחינתנו זו לא הוראת שעה.

איה דביר: ברשותכם, אפשר להתייחס לסעיף 136?

מיכאל מלכיאלי: איך אתה רוצה שנעשה את זה, שתהיה הצבעה על כל דבר מזה?

מיכאל מלכיאלי: בנוסח של החוק עכשיו אנחנו מגישים את זה לדיון על הוראה קבועה, גם על ההסתייגות האלה של הסיעוד וכו' וגם על נושא שעות עבודה ומנוחה.

שלמה קרעי: לגבי שעות עבודה ומנוחה אני חושב שזה צריך להיות בהוראת שעה.

שלמה קרעי: אני חושב שזה מוגזם.

שלמה קרעי: זה שינוי דרמטי מדיי.

אלעזר שטרן: גם אנחנו ממליצים שזו תהיה הוראת שעה.

איה דביר: אנחנו נשמח להתייחס - - -

יואב סגלוביץ': הרבה פעמים שהיו פה תקנות או חוקים שלא היינו שלמים איתם, זה היה בהוראת שעה.

עודד פורר: למשל, בנושא של העובדים זרים זה היה בהוראת שעה בבחירות הקודמות ועכשיו מכניסים את זה כהוראה קבועה.

עודד פורר: אותו הדבר יהיה גם בעניין הזה.

איה דביר: אפשר לומר דברים על הסעיף הזה?

מיכאל מלכיאלי: שנייה.

מיכאל מלכיאלי: יש עוד דברים שנשארו פתוחים?

איילת שקד: אנחנו מצטרפים להסתייגות של פורר.

עודד פורר: יישר כוח.

עודד פורר: על התעשייה, על המלונאות, הסעדה וחקלאות.

עודד פורר: ימינה מבקשים להצטרף להסתייגות שלי.

אלעזר שטרן: הוועדה סיימה את הנוסח.

אלעזר שטרן: לפי מה שאני מבין, תקנו אותי אם אני טועה, מה שחבר הכנסת פורר ביקש להכניס נכנס כהוראת קבע עם ההסתייגות שלו לגבי ההרחבה.

עודד פורר: גם כהוראת קבע.

אלעזר שטרן: כן, כהוראת קבע, כשההצעות להרחיב יהיו בהסתייגויות.

עודד פורר: אמת.

עודד פורר: חקלאות, תעשייה, מלונאות והסעדה.

אלעזר שטרן: לגבי הסעיף של דיני העבודה – כרגע, לפי מה שאני מבין, ייכנס כהוראת שעה.

אלעזר שטרן: ככול שיישאר לנו זמן, הייתי ממליץ לשמוע את משרד המשפטים על תחום דיני העבודה, וכן גורמים נוספים כמו משרד הרווחה.

עודד פורר: אגב, אני מוכן להחיל את זה על כל העובדים הזרים.

עודד פורר: משפט המשפטים סבור שצריך להחיל את זה על כל העובדים הזרים ואני בעד.

אלעזר שטרן: השלב הבא מבחינת סדר הדיון הוא - - -

עודד פורר: שכחתי להוסיף את ענף הבנייה.

איילת שקד: עודד, למה לא להחיל את זה על כל העובדים הזרים?

איילת שקד: מי שלא מצביע.

עודד פורר: בפעם הקודמת זה היה רק ענף הסיעוד.

עידן רול: מה הבעיה?

עידן רול: למה לא להרחיב את זה בצורה קטגורית, הרי מי שאין לו זכות הצבעה לא צריך יום שבתון.

עודד פורר: זה מה שהצענו, אבל יש התנגדות משפטית.

אלעזר שטרן: השלב הבא בדיון יהיה הצבעה על הסתייגויות, אלא אם כן חברי כנסת נוספים רוצים להגיש הסתייגויות על כל מה שדיברנו קודם וגם על הדברים שסוכמו עכשיו.

מיכאל מלכיאלי: לפני שניגש להצבעה, אני רוצה לאפשר לדבר למשרד העבודה, למשרד המשפטים ולפרופ' חגי לוין.

מאיר דוד: אני רוצה להתייחס לנושא של החלת דיני עבודה ולנושא של החרגת העובדים הזרים.

מאיר דוד: לגבי דיני עבודה – אנחנו מוצאים לנכון שכל עובדי ועדת הבחירות, על כל סוגיהם, הם עובדים שניתן להחריג אותם מבחינת שעות עבודה ומנוחה, מה גם שהשכר שמשולם להם הוא שכר הוגן שמגלם בתוכו את כל הזכויות שמגיעות לעובדים.

מאיר דוד: לכן בנושא זה אנחנו בהחלט רואים את ההצדקה.

מאיר דוד: עם זאת, יש לנו הסתייגות לגבי העובדים של הסיעות השונות.

מאיר דוד: פה אני מצטער, רבותיי, אבל לפעמים החגיגה נהרסת ויום הדמוקרטיה הזה נהרס כמה ימים אחרי כאשר העובדים פונים על כך שהם לא קיבלו שכר ואין מי שיקשיב להם.

מאיר דוד: לכן אנחנו חושבים שלגבי עובדי סיעות כן נכון לאפשר להם לעבוד את השעות, להחריג אותם מתחולת הסעיף בנושא הזה של השעות, היינו להעסיק אותם יותר מהשעות המותרות, כי זה הצורך, אבל לגבי התשלומים אנחנו כן חושבים שצריך לקבוע שהתשלומים ישולמו להם לפי החוק, גם בהיבט של סעיף 16 של שעות עבודה ומנוחה, את גמול השעות הנוספות, וגם בהיבט של מועד תשלום השכר.

מאיר דוד: בואו לא נשכח, יש סיעות שלא נכנסות לכנסת, יש סיעות שאחר כך נעלמות מהמפה ולך תרדוף אחרי אותן מפלגות ואותם מעסיקים של אותם עובדים .

מאיר דוד: הנקודה השנייה היא נושא העובדים הזרים.

מאיר דוד: אנחנו חושבים שזה נכון שמדובר בעובדים של מעסיקים שהם יחידים, כמו עובדי סיעוד שנכון להחריג אותם, אבל לא נכון להחריג את כל העובדים האחרים, שחלקם עובדים ביום הבחירות, כמו חקלאות וענפים נוספים שממשיכים לעבוד, וששם לא ישולם להם שכר כמו שמשולם לכל שאר העובדים שמועסקים ביום הבחירות.

מאיר דוד: אנחנו חושבים שזה לא נכון.

מאיר דוד: בכל מקרה, אנחנו חושבים שצריך להכניס את כל מה שמכניסים כהוראת שעה, כי יש כאן שינויים דרמטיים וזה לא צריך להיעשות כהוראה קבועה בלחץ זמנים כזה.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: משרד המשפטים, בבקשה.

איה דביר: לגבי סעיף השכר והעובדים הזרים – אנחנו מבקשים לציין שבבחירות הקודמות לגבי העובדים הסיעודיים, סביב הרצף של כמה מערכות בחירות ברצף, שאנחנו עדיין מצויים בתוך אותו הרצף, הבנו שקיימים טעמים מיוחדים ביחס למעסיקים האלה והחולשה המיוחדת של המעסיקים האלה שיכולים להצדיק את היחס השונה במתן זכות כלכלית אחרת מזאת שניתנת לכל עובד אחר בישראל.

איה דביר: כנראה שהמאפיין הזה קיים עדיין במערכת הבחירות הנוכחית, שהיא עדיין קרובה מאוד לקודמות.

איה דביר: לכן בתור הוראת שעה אפשר להצדיק את זה.

איה דביר: גם אם בוחרים בכל זאת להצדיק את זה לגבי כל העובדים הזרים האחרים, אנחנו מבינים שיש שונות כי הם לא מממשים את זכות הבחירה שלהם, אבל מדגישים שיש קושי משפטי משמעותי, משום שחוק היסוד קובע שיום הבחירות הוא יום שבתון, המאפיין הזה שהוא משק סגור.

איה דביר: יום שבתון הוא גם מאפיין סוציאלי ונלוות לו זכויות כלכליות מסוימות שניתנות לכל מי שנמצא בישראל, גם אם הוא איננו עובד באותו יום.

איה דביר: לכן יש קושי עם מתן היחס השונה הזה גם ליתר המעסיקים של העובדים הזרים.

איה דביר: אנחנו מבקשים לעמוד על הקושי הזה.

איה דביר: זה לגבי סעיף 136 וההחלטה לא לשלם גמול מיוחד למי שבכל זאת עבד ביום השבתון.

איה דביר: אם בכל זאת יעשו את זה, בוודאי שעדיף שזה ייעשה בהוראת שעה.

איה דביר: גם לגבי עובדי הסיעוד אנחנו חושבים שנכון להשאיר את זה כהוראת שעה.

איה דביר: כאמור, ההצדקה שמצאנו שם אז עדיין מתקיימת, לא ברור לנו שזה חל לגבי כל יתר המעסיקים.

איה דביר: לגבי הסעיף שעוסק בהחרגה מחוק שעות עבודה ומנוחה – אני שבה ומדגישה שלגבי כל מי שעובד בתוך סיעות, שזה עובדים בשכר לא מפוקח בכלל, השכר לא גבוה, אנחנו לא יודעים מי נמצא שם, זו עבודה של כל מיני אנשים, בטח היום במשבר הקורונה, שממש זקוקים להשלמות הכנסה, הולכים לעולמות האלה.

איה דביר: סעיף שאומר שכל חוק שעות עבודה ומנוחה איננו חל מעורר שאלה לגבי הזכות לגמול שעות נוספות, שעלולה להתפרש לרעת העובדים האלה.

איה דביר: הם עובדים יום שלם, אנחנו מבינים שיכול להיות שהם צריכים לעבוד 16 ו-17 שעות, מצאת החמה עד צאת הנשמה, אבל אין שום סיבה שהשכר והזכויות הכלכליות ביום החג הזה של הבחירות יסויגו.

איה דביר: אנחנו לא רואים מה השונות בהקשר הזה בין הסיעה שמעסיקה את העובד לבין כל מעסיק אחר שמעסיק את העובד.

איה דביר: חג הדמוקרטיה בא לידי מיצוי במשך שעות העבודה של היום הזה, אבל גריעה מזכות כלכלית שצמחה בתוך המשטר הדמוקרטי שלנו, שלא ברור מה ההצדקה לכך, מעוררת רגישות.

איה דביר: שכר כולל פוגש בדיוק את הנקודות המורכבות האלה ומעורר את השאלה מה השכר, מה הגמול הנוסף שהעובדים האלה מקבלים.

איה דביר: לכן אנחנו מציעים שכל מי שנמצא בפסקה (8), וגם המשקיפים בפסקה (2), שכל ההצדקות המיוחדות של מנגנון התקצוב של ועדת הבחירות לא חלים עליהם, ייקבע לגביהם סעיף נפרד שמאפשר העסקה שלהם בשעות ארוכות ביום הבחירות עצמו, אבל ייאמר מפורשות שהזכות לגמול שעות נוספות איננה מסויגת ושאין שם סטייה לא ממועד תשלום השכר ולא גובה השכר שהעובדים האלה צריכים לקבל לפי חוק שעות עבודה ומנוחה.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו רוצים שהנושא של העובדים יהיה בהוראת קבע ולא בהוראת שעה.

מיכאל מלכיאלי: אלעזר העלה פה טיעונים נכונים, אנחנו נעשה פשרה לפיה עובדים שכבר כתובים בחוק, בהתחלה, כמו קלפי, משקיף וכו', זה יהיה בהוראת קבע.

מיכאל מלכיאלי: התוספות – אני לא יודע איך להגדיר אותם, כמו נהגים וכו' – זה יהיה בהוראת שעה.

שלמה קרעי: בסדר גמור.

עודד פורר: מקובל.

מיכאל מלכיאלי: אוקיי, על כך קיבלנו החלטה.

מיכאל מלכיאלי: פרופ' חגי לוין, בבקשה.

פרופ' חגי לוין: מבצע בחירות בתקופת קורונה הוא כמובן אתגר גדול מאוד וההיערכות צריכה להיות לא רק ליום הבחירות, אלא ללפני, לשני הכיוונים: מצד אחד שלא תהיינה פעילויות שמגדילות את הסיכון להדבקה, ומצד אחר שלא באמצעות הגבלות של קורונה לא יאפשרו להתכונן לבחירות.

פרופ' חגי לוין: לכן הדיון שהיה פה מקודם – יכול להיות שגם צריך שנציג של ועדת הבחירות יוכל להגיד מה יכולות להיות ההשלכות על הבחירות כאשר מטילים מגבלות על כל המשק.

פרופ' חגי לוין: ככול שנפתח יותר קלפיות, יותר שעות – לא בטוח שצריך לסיים בעשר בערב במקומות שיש בהם צפיפות וצריך לאפשר מראש מנגנון שנותן יותר זמן, כדי שלא תהיה אותה צפיפות.

פרופ' חגי לוין: בוודאי שאם אפשר לאפשר להצביע יום או יומיים לפני, מבחינה אפידמיולוגית זה רצוי.

פרופ' חגי לוין: אנחנו צריכים להקים קלפיות עבור המלוניות, עבור מחלקות הקורונה, גם עבור אלה שעוסקים בקורונה – עובדי המעבדות, המטפלים – לא רק בבתי החולים, אלא גם בקהילה.

פרופ' חגי לוין: יכול להיות שצריך לאפשר להם להצביע כפי שמאפשרים לשוטרים, כדי שהם יוכלו להמשיך בעבודתם החשובה.

פרופ' חגי לוין: לגבי הקלפי עצמה – הנושא של אוורור או קלפי שהיא בחוץ לחולי קורונה.

פרופ' חגי לוין: אנחנו שומעים על הסיכון לגבי אנשים מאומתים, אבל צריך לזכור שיש לפחות פי חמישה מאומתים שלא ידועים, שגם הם מסתובבים ביום הבחירות.

פרופ' חגי לוין: לכן לא צריך להגזים בחומרת האיום של המאומתים מצד אחד, וצריך למצוא להם פתרונות, ומצד שני החוכמה היא איך להקטין את הצפיפות.

פרופ' חגי לוין: הדבר הזה דורש פשוט השקעה מתאימה והיערכות.

פרופ' חגי לוין: כך אפשר לקיים בחירות בצורה בטוחה.

פרופ' חגי לוין: לנושא החיסונים – כיוון שיש עכשיו חיסונים, אפשר לחסן ולאפשר לעובדים במקומות השונים להתחסן, מה שיאפשר יותר גמישות.

מיכאל מלכיאלי: נציגת ההסתדרות, בבקשה.

ורד וייץ: אנחנו מבקשים שסעיף 13 יהיה הוראת שעה בלבד.

ורד וייץ: בסופו של דבר אנחנו מדברים על שינויים די משמעותיים מחקיקת העבודה.

ורד וייץ: אנחנו מחריגים קבוצת עובדים מחוק שעות עבודה ומנוחה ואנחנו עושים שינוי במועד תשלום השכר לעומת חוק הגנת השכר.

ורד וייץ: היתרון של הוראת השעה הוא שאחר כך ניתן יהיה לבחון את ההשלכות של השינוי הזה, אם הוא באמת הכרחי, אם הוא יצר איזשהן עוולות, אם הוא יצר או לא יצר פגיעה בזכויות עובדים וכן הלאה.

ורד וייץ: אם יימצא שיש מקום ונכון לדון בזה שוב, ניתן יהיה לדון בזה שוב בעתיד.

ורד וייץ: לעומת זאת, אם תחליטו לעשות את זה כהוראת קבע, יהיה הרבה יותר קשה, אם לא בלתי אפשרי, להחזיר את הגלגל לאחור גם אם יימצא שנעשו עוולות.

ורד וייץ: שמעתי את הצעת הפשרה.

ורד וייץ: אנחנו עדיין סבורים, והיינו מבקשים שתשקלו שוב, שכל הסעיף הזה יהיה כהוראת שעה.

ורד וייץ: אם עלולה להיות פגיעה מההוראות האלה, היא עשויה לא להימשך לעתיד ואנחנו סבורים שזה יהיה טוב יותר.

מיכאל מלכיאלי: תודה.

אסתי ורהפטיג: יש לנו הערה קטנה שלא הספקנו לומר קודם – בסעיף 116יז(6)(ג), בסעיף של מסירת המידע לקביעת מקומות הקלפי לחייבים בידוד – שצריכים למסור את רשימת חייבי הבידוד לוועדת הבחירות – אנחנו מבקשים שיהיה כתוב "משרד הבריאות ימסור" ולא "שר הבריאות", כדי שלא בכל פעם שמוסרים באופן דחוף את המידע הזה להטריח את השר לחתום על זה.

מיכאל מלכיאלי: מאה אחוז.

אסתי ורהפטיג: אני מבקשת גם להבין מה החלטת הוועדה, כי אנחנו ביקשנו שבנוגע לכללים שבסעיף 116יז(8), יובא בחשבון בין יתר האינטרסים שצריך לאזן בהם גם שמירה על בריאות הציבור.

אסתי ורהפטיג: האם הוועדה מקבלת את ההערה שלנו בעניין הזה?

ניצן רוזנברג: הבנתי שלא קיבלו.

אלרעי פרייס: לא קיבלו שחלק מהאיזונים שצריך לעשות פה זה איזון של בריאות הציבור.

אלרעי פרייס: את זה הוועדה לא קיבלה.

אלרעי פרייס: אוקיי.

ניצן רוזנברג: זה בנוסח שנמצא כרגע בפני הוועדה.

אלרעי פרייס: אז כל מה שאנחנו אומרים פה בפני הוועדה יהיה בתוך הנוסח, שחלק מהאיזונים שנלקחים בחשבון זה איזונים לבריאות הציבור.

מיכאל מלכיאלי: חד-משמעית, אני רוצה שגם זה ייכנס.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו עוברים להנמקת הסתייגויות.

מיכאל מלכיאלי: כל מי שרוצה להגיש הסתייגויות, זה הזמן.

מיכאל מלכיאלי: בסוף ההנמקה תתחיל ההצבעה.

דין ליבנה: לפני כן הערה ניסוחית קטנה.

דין ליבנה: בסעיף של חוק מיצוי תשלומים, סעיף 11: במקום "תקופה של 60 ימים המסתיימת חמישה ימים לאחר יום פרסום תוצאות הבחירות" , בגלל שיום פרסום תוצאות הבחירות יכול להיות עד שמונה ימים, והיום לא קבוע - - -

מיכאל מלכיאלי: דיברנו על זה ואישרנו את זה.

מיכאל מלכיאלי: תעביר את הנוסח בכתב.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו עוברים להנמקת ההסתייגויות על פי הסדר.

מיכאל מלכיאלי: נתחיל עם שלמה קרעי.

מיכאל מלכיאלי: כל הנמקה שתי דקות, לא צריך להאריך.

מיכאל מלכיאלי: לא צריך לתת הרצאות ונאומי בחירות.

אלעזר שטרן: וככול שיש למישהו בזמן הנמקת ההסתייגויות עוד הסתייגויות על הדברים שתוקנו או ששונו, יגיש אליי.

מיכאל מלכיאלי: בארון הספרים היהודי יש דבר שנקרא "גם אני מצטרף לנ"ל".

מיכאל מלכיאלי: אפשר להגיד את זה, זה חוסך הרבה-הרבה זמן.

מיכאל מלכיאלי: שלמה, בכבוד.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: יש לי שלוש הסתייגויות בנושא של מימון בחירות, כאשר המטרה של שלוש ההסתייגויות האלה היא כדי למנוע תעלולים משפטיים וחשבונאיים, למחוק שלדים של מפלגות ולהקים שלדים של מפלגות חדשות ולעשות כל מיני טריקים כאלה.

שלמה קרעי: ההסתייגות הראשונה: בחוק מימון בחירות יש הבדל בין מפלגה חדשה לבין מפלגה שהייתה קיימת.

שלמה קרעי: אז לא ייתכן שילכו חברי כנסת מכנסת יוצאת, יקימו מפלגה חדשה ולמעשה מימון הבחירות שלהם ייקבע כאילו הם מפלגה חדשה, בלי להתחשב בזה שהם באו מהכנסת היוצאת.

שלמה קרעי: לכן הכנסנו כאן הסתייגות שקובעת שסיעה מעורבת, שבתוכה יש כל מיני פליטים, כל מיני חברי כנסת ממפלגות אחרות, אם הם יותר מ-15%, יתייחסו אליהם כאילו הם סיעה בכנסת היוצאת.

אוסנת הילה מארק: שלמה, זה גם מתחבר למה שרם שפע רצה לתקן בחוק מימון הבחירות, לכך שאנשים לא יוכלו לעשות פה לופים.

אוסנת הילה מארק: זה מסתדר עם זה.

ההסתייגות השנייה: ההסתייגות השלישית בעניין הזה היא התיקון השערורייתי שהיה כשהקמנו את ממשלת החילופים לפיו יהיה מימון כפול לחברי כנסת שפרשו מסיעה, ואז גם הסיעה תקבל מימון וגם חברי הכנסת שפרשו יקבלו מימון.

ההסתייגות השנייה: את הדבר הזה אני רוצה לבטל בהסתייגות הזאת.

ההסתייגות השנייה: עד כאן הסתייגויות בנושא מימון בחירות.

ההסתייגות השנייה: יש עוד כמה הסתייגויות קצרות: הסתייגות אחת – ועדת הבחירות כבר אמרה שהיא בעד – בגלל שהבחירות יהיו שלושה ימים לפני ליל הסדר, ביום שלישי, וייתכן שיהיו עשרות או מאות אלפי מעטפות כפולות של חולי קורונה או מבודדי קורונה ולא נספיק לספור את כל המעטפות הכפולות באותם שלושה ימים שיש, מבקשים להגביל, כהוראת שעה בלבד, לבחירות האלה, שבקלפי נגישה אפשר יהיה להצביע רק עם תעודת נכה או עם אישור רפואי או מוגבלות רפואית שנראית לעין.

ההסתייגות השנייה: הוראת שעה רק בגלל תקופת הקורונה וריבוי המעטפות הכפולות שיהיו.

ההסתייגות השנייה: הסתייגות שנייה לגבי חברי ועדת הבחירות המרכזית והאזורית – אנחנו מבקשים שהם יהיו רשאים להיות נוכחים במתחמים של ספירה או הקלדת פרוטוקולים או לחילופין תהיה מצלמה שתשדר את מה שקורה בחדרים האלה לעמדות מחוץ לאותם חדרים בהם יוכלו לצפות חברי ועדת הבחירות המרכזית או האזורית.

ההסתייגות השנייה: הסתייגות שלישית – אנחנו מבקשים שיהיה מותר לרשימת מועמדים למפלגה לשלם שכר לפעיליה כאשר השכר יהיה מותנה במספר מצביעים או באחוז הצבעה כללי באשכול או בעיר או ביישוב שבו אותו פעיל אחראי עליו.

ההסתייגות השנייה: בעצם לתמרץ אנשים שייצאו מהבית להצביע.

ההסתייגות השנייה: לא לפי אחוז הצבעה למפלגה כמובן, לא שוחד בחירות – לא כמה הליכוד יקבל או כמה מרצ תקבל – אלא אחוז הצבעה.

ההסתייגות השנייה: זה כדי לתמרץ פעילים שיוציאו אנשים להצביע.

אורלי עדס: לא.

אורלי עדס: חבר הכנסת מלכיאלי, אני אשמח להתייחס לשלוש ההסתייגויות.

שלמה קרעי: תכף תגידי את מה שיש לך לומר.

אורלי עדס: הוועדה לא אמרה שזה כן, השופט רק אמר שיש אופציה לעשות את זה בחקיקה.

שלמה קרעי: כן, אז אני רוצה לתקן את זה בחקיקה, שיהיה אפשר לקבל אחוז הצבעה בכל קלפי, מידע לכל המפלגות.

שלמה קרעי: הדבר האחרון – אנחנו מבקשים שפנקס הבוחרים יעודכן ביום הבחירות למול נתוני מרשם האוכלוסין.

שלמה קרעי: אמרנו כבר שצריך לשמוע את רשות האוכלוסין לגבי נכונות המידע שיש בידיה.

שלמה קרעי: צריך איזשהו עדכון של פנקס הבוחרים למול מרשם האוכלוסין.

שלמה קרעי: מי שלפי המרשם הזה לא נמצא בארץ ומגיע בכל זאת להצביע איכשהו, תינתן לו האפשרות להצביע במעטפה כפולה בלבד שתיבדק לאחר מכן.

מיכאל מלכיאלי: תודה.

מיכאל מלכיאלי: גור בליי מבקש להתייחס להסתייגויות האלה.

גור בליי: אני חייב לומר שההסתייגויות של חבר הכנסת קרעי בכל הנוגע למימון הבחירות מעוררות בעיניי בעיות קשות במישור החוקתי, מה גם שהן גם תקדים מאוד בעייתי מבחינת המפלגות.

גור בליי: אני לא אכנס לכל הפרטים של כל ההסתייגויות, אבל אני חושב ששתי הבעיות המרכזיות הן: קודם כול, התחולה המיידית שלהן גורמת לפגיעה בהסתמכות של מפלגות על מצב עניינים מסוים, שכלכלו את צעדיהן בהתאם למצב עניינים מסוים, שעשו צעדים להתפלג או לא להתפלג, לפרוש מהכנסת או לא לפרוש מהכנסת.

גור בליי: מבחינה זו זה בעייתי מאוד לפגוע בזכויות שהן צברו והחלטות שהן עשו כשלמעשה הן לא יכולות להחזיר את הגלגל לאחור.

גור בליי: אני חושב שזה גם מאוד-מאוד בעייתי בתקופה כל כך רגישה לעשות שינויים לרעת מפלגות.

גור בליי: הרבה פעמים עושים הסדרים, כמו הלוואות או דברים כאלה, כדי לעזור לכל המפלגות להתמודד עם המצוקה שנוצרה בגלל הרצף של הבחירות, אבל לפגוע ערב בחירות באופציה של מפלגות, כשמפלגות מסוימות פוגעות במתחרות שלהן, במפלגות אחרות, בתחום הכי רגיש של שוויון בבחירות ושוויון הזדמנויות בבחירות, זה דבר מאוד-מאוד מסוכן מבחינת כל המפלגות.

גור בליי: התקדים מאוד מסוכן.

גור בליי: דברים מהסוג הזה צריך לעשות במבט צופה פני עתיד כשלא יודעים על מי הוא חל.

גור בליי: אי אפשר להחיל אותו בצורה כזאת שלוכד מפלגות שעשו את זה.

אוסנת הילה מארק: - - - אתה מעודד מוטציות מפלגתיות.

גור בליי: התיקון השני מנוגד למושכלות יסוד של השיטה שלנו שמבוססת על מפלגות, על רשימות.

גור בליי: אתה לא יכול להגיד שחבר כנסת שעוזב מפלגה של 40 מנדטים או 30 מנדטים או 20 מנדטים לוקח איתו הלוואות.

גור בליי: כמו שבחברות אדם לא אחראי לחובות של חברה, בדיני חברות יש הרמת מסך במצבים מאוד-מאוד קיצוניים - - -

שלמה קרעי: וחבר כנסת שזורק את המפלגה שלו - - -

אוסנת הילה מארק: - - - ולחבר כנסת אין שום אחריות.

גור בליי: הדבר השלישי, לגבי התיקון בחוק ממשלת חילופים.

גור בליי: זה תיקון שהעלינו שאלות לגביו גם כשהוא עבר, אבל ברגע שהוא עבר כבר ומפלגות מסתמכות עליו ולוקחות הלוואות על בסיסו, זה מאוד בעייתי לבטל אותו.

גור בליי: זה בעייתי לבטל אותו, כי גם אוצר המדינה ייפגע מזה, כי נלקחות הלוואות על סמך הדבר הזה ואם אתה מבטל באופן חד-צדדי את המימון הזה, אתה פוגע בהסתמכות ואין להם מאיפה להחזיר את ההלוואות ובסוף כסף לא חוזר לאוצר המדינה.

צבי האוזר: אני מבקש להכריז על מה שהיה כאן, מה שהציג חבר הכנסת קרעי, כנושא חדש.

אלעזר שטרן: על איזה מהדברים?

אלעזר שטרן: חבר הכנסת קרעי הציג כמה וכמה דברים.

צבי האוזר: להסתייגויות לסעיף 3.

שלמה קרעי: אני רוצה להצטרף להסתייגות, אבל לכתוב "בהסכמת כל סגניו".

עודד פורר: ההסתייגות השנייה שלי נוגעת לעניין העסקת העובדים הזרים.

עודד פורר: נוסף לעובדה שלקחנו את מה שהיה הוראת שעה בפעם הקודמת והפכנו אותו לקבוע לגבי עובדים זרים לסיעוד, אני מבקש להוסיף למקצוע הסיעוד גם עובדים זרים בתחומי תעשייה, בנייה, מלונאות, מסעדנות וחקלאות.

עודד פורר: עובדים אלה לא יחשבו לעניין יום החופש הניתן ביום הבחירות.

עודד פורר: להסתייגות הזאת מצטרפת סיעת ימינה.

איילת שקד: ימינה מצטרפת.

שלמה קרעי: גם אנחנו מצטרפים.

בועז טופורובסקי: אנחנו מצטרפים – עידן ואני – להסתייגות השנייה של ישראל ביתנו לעניין העובדים הזרים.

בועז טופורובסקי: לראשונה לא הקשבתי.

בועז טופורובסקי: ההסתייגות הראשונה שלי מדברת על תוספת של פרק ה', שכותרתה "הוספת כתובת לצורכי בחירות".

בועז טופורובסקי: זו הצעת חוק שכבר הגשתי בכנסת התשע-עשרה ודנתי על זה הרבה עם ועדת הבחירות.

בועז טופורובסקי: ועדת הבחירות גם הייתה בעד זה בבחירות הנוכחיות, אבל משום מה משרד הפנים אומר שהוא לא יספיק להיערך, למרות שהוא מכיר את זה כבר שנים.

בועז טופורובסקי: ההסתייגות אומרת שכל בן אדם יוכל עד 74 יום לפני הבחירות להוסיף כתובת במשרד הפנים שהיא רק לצורכי הבחירות.

בועז טופורובסקי: זה עוזר להרבה מאוד אנשים שגרים לא בכתובת המגורים הרשומה.

בועז טופורובסקי: זה יכול לעזור בבחירות.

שלמה קרעי: אני מבקש להכריז נושא חדש על ההסתייגות הזאת.

בועז טופורובסקי: אין בעיה, אז אני מבקש נושא חדש על כל ההסתייגויות של קרעי.

שלמה קרעי: זה מה שעודד פורר הציע, הצטרפת אליו.

ניצן רוזנברג: מה שהקראת עכשיו זה גם בנוסח שהגשת או שהקראת עכשיו נוסח חדש?

שלמה קרעי: הוא הקריא את ההסתייגות של עודד פורר.

בועז טופורובסקי: אני לא יודע מה הוגש - - -

מיכאל מלכיאלי: זה בסדר, תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: עידן רול, בבקשה.

עידן רול: תודה רבה.

עידן רול: אני מושך שתי הסתייגויות, אני מסיר אותן, אחת מהן היא ההסתייגות על העובדים הזרים, כי אנחנו מצטרפים לישראל ביתנו.

עידן רול: אני רוצה לדבר על ההסתייגות העיקרית השלי, הסתייגות לעניין פיצוי מעסיקים בעקבות יום בחירות.

עידן רול: אני יודע שכולנו כבר עמוק בתוך הסיטואציה של בחירות – אגב, זה לא נושא חדש, קרעי, אני כבר אקדים אותך, כי זה בדיוק עוסק באופן המימון וההתנהלות בבחירות – אבל אנחנו אומרים לכל בעלי העסקים, לכל המעסיקים, שבפעם החמישית, פחות או יותר בשנתיים, הם יידרשו לשלם בגין יום שבתון.

מיכאל מלכיאלי: החרגנו את זה.

עידן רול: לא.

עידן רול: החרגנו לגבי עובדים זרים.

עידן רול: אני מדבר על מנגנון פיצוי לבעלי עסקים.

עידן רול: חברים, בעלי עסקים שעוד שרדו את הקורונה לא יכולים לעמוד בעוד יום שבו הם צריכים לשלם יותר.

מיכאל מלכיאלי: אתה רוצה לתת פיצוי לכל המעסיקים?

עידן רול: אני יודע שזה יקר - - -

מיכאל מלכיאלי: אני לא מדבר על זה, אני שואל, אני רוצה להבין.

עידן רול: אני מציע שזה יעבוד לפי מנגנון שאנחנו מכירים כבר.

עידן רול: בנינו את זה לפי מנגנון פיצוי מעסיקים בימי בידוד שעבר בוועדת העבודה והרווחה, משהו שכבר יודעים לעבוד איתו, משרדי הממשלה יודעים לעבוד איתו גם ברמה הלוגיסטית.

עידן רול: צריך להבין, המעסיקים לא אחראים לפיאסקו הפוליטי המתמשך הזה ואנחנו לא יכולים לדרוש מהם פעם חמישית לבוא ולממן את הדבר הזה שנקרא "יום בחירות".

עודד פורר: אנחנו, כל סיעת ישראל ביתנו, מצטרפים להסתייגות הזאת של סיעת יש עתיד.

עידן רול: גם אם יהיו פה אנשים שיגידו שזה יקר וכו', בסדר, גם בחירות זה יקר וגם לפשל את הקורונה זה יקר, אבל בסופו של דבר יש פה מעסיקים שצריך לצעוק את זעקתם ולהגיד שמישהו צריך לפצות אותם על זה.

עידן רול: אם זה יעלה עוד קצת בבחירות, אז זה יעלה עוד קצת בבחירות.

עידן רול: אלה העלויות של כישלון פוליטי של ממשלה שלוקחת אותנו לבחירות מוקדמות.

עידן רול: אני מקווה שכל הסיעות פה יתמכו בזה, גם ימינה וגם אחרים.

עודד פורר: חשוב להגיד שכל המשק נושא בעלויות יום החופש של עובדי המדינה, הרי כולנו משלמים את זה.

עודד פורר: לכן כולנו גם צריכים לשלם את עלויות יום החופש למעסיקים.

עידן רול: חד-משמעית.

עידן רול: אני בטוח שגם ימינה יסכימו.

איילת שקד: אנחנו מצטרפים להסתייגות של יש עתיד.

עידן רול: אוקיי, אז גם ימינה וגם ישראל ביתנו מצטרפים להסתייגות שלי.

עידן רול: קרעי, מה אתה אומר?

שלמה קרעי: אני חושב שזה חוסר אחריות לקבל החלטה כזאת בהינף יד, בלי דיון רציני.

עידן רול: בוא ננהל דיון.

עידן רול: מה לעשות, הבחירות הגיעו.

שלמה קרעי: אנחנו מנהלים כבר יומיים של דיונים ואתה בא עכשיו עם ההצעה הזאת?

שלמה קרעי: יש לך הערכה תקציבית של כמה זה עולה?

עידן רול: אפשר לעשות את זה עכשיו.

עידן רול: כשפירקו פה את הממשלה הלא מתפקדת מישהו חשב על המעסיקים?

עידן רול: מה לעשות שאין זמן לתכנן?

עידן רול: חוק בחירות הוא תמיד ברגע האחרון.

עידן רול: מישהו צריך לדאוג לפיצוי המעסיקים, זו לא אשמתם שדברים נעשים ברגע האחרון.

עידן רול: אני מדבר על פיצוי מעסיקים לפי אותו מודל פיצוי מעסיקים של ימי בידוד.

מיכאל מלכיאלי: כולם מסכימים.

מיכאל מלכיאלי: אני אומר יותר מזה, נוסיף להם עוד כסף, פיצוי פלוס.

עידן רול: אז אפשר לדבר על זה.

עידן רול: חברים, לא אמרתי שזה לא מורכב, אבל המעסיקים לא ישרדו את זה וזה גם לא פייר.

עידן רול: זה חוסר הגינות בסיסי של המערכת הפוליטית על הנזקים שהיא עושה.

מיכאל מלכיאלי: עידן, אתה טוען טענות טובות.

עידן רול: והמנגנון מוכר.

מיכאל מלכיאלי: השאלה איך עושים את זה.

מיכאל מלכיאלי: אחריך יבוא עודד ויאמר: מה עידן אמר, פי שלושה.

עידן רול: אני רוצה לומר טענת סיום – זה עבר דיון, כי המתווה המוצע הוא המתווה שעבר בוועדת העבודה והרווחה, דיון מקיף על איך מסתכלים על עסקים קטנים עד 20 איש.

עידן רול: עד 20 עובדים זה 75%, מעל 20 עובדים זה 50%.

עידן רול: הכול נידון במשך ימים ארוכים בוועדת העבודה והרווחה, זה copy-paste לחוק הבחירות ולכן אין פה חשש שזה לא עבר עבודת מטה.

עידן רול: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת צביקה האוזר, בבקשה.

צבי האוזר: אני אנסה לקצר בשים לב להסתייגויות שמעלות בעיות מהותיות במישור החוקתי.

צבי האוזר: נדמה לי שראוי שהכנסת תדון בנושאים האלה בשום שכל ובשימת לב מלאה.

צבי האוזר: אני מבקש אחרי כן גם התייחסות – מכיוון שמדובר פה לא במהלך עסקים רגיל של הסתייגויות, אלא באירוע חסר תקדים, עם השלכות עתידיות – של היועץ המשפטי לממשלה וגם של עורך הדין שלנו, כדי להבהיר מה גודל האבסורד, עד כמה התקדים הזה הוא מסוכן ועד כמה מדובר פה בעושק מיעוט ובניסיון לפגוע פגיעה מהותית בשוק הדעות.

צבי האוזר: כל מי ששוק הדעות חשוב לו, כל מי שהוא בתפיסה ליברלית אמיתית, לא ייתן יד לדבר הזה.

צבי האוזר: אני חייב להתחיל, אדוני היושב-ראש, באמירה – מכיוון שהתיקון הזה, שראיתי את דברי ההסבר שלו ככה מלהגים, מייד קפצה לי הדוגמה ההיסטורית הידועה של אוולין בארקר, שהיה מפקד הכוחות הבריטיים בארץ ישראל בתקופת המאבק של היישוב בבריטים - - -

מיכאל מלכיאלי: צביקה, זה לא מתאים.

מיכאל מלכיאלי: תיגע בהסתייגות.

צבי האוזר: אני נוגע במשהו שלך יהיה חשוב אישית.

צבי האוזר: לך אישית זה יהיה חשוב.

מיכאל מלכיאלי: זה לא אני, זו הוועדה.

בועז טופורובסקי: אתה שינית את החוק בצורה פרסונלית, רטרואקטיבית.

בועז טופורובסקי: עכשיו שרוצים לעשות את אותו הדבר, זה לא בסדר.

בועז טופורובסקי: אז המוסר היה שונה.

בועז טופורובסקי: מה זו הצביעות הזאת.

מיכאל מלכיאלי: זה מותר.

מיכאל מלכיאלי: כחלק מהחסינות מותר גם את זה.

עידן רול: אבל זה סותר את ההסכם סייקס פיקו...

בועז טופורובסקי: אז, כשזה היה פרסונלי, רטרואקטיבי, זה היה מוסרי.

בועז טופורובסקי: עכשיו זה לא מוסרי.

בועז טופורובסקי: וצריך לומר שלא אני הגשתי את ההסתייגות.

צבי האוזר: חברים, מכיוון שמדובר בתיקון חוק אבסורדי שפוגע בבסיס השיטה, על זה נאמר שכשמגיעים לתחתית החבית שומעים דפיקות למטה.

צבי האוזר: זה סוג של חקיקה שמייצרת את אותן דפיקות למטה.

עידן רול: זה מטורף, איך הוא עשה חקיקה רטרואקטיבית כדי לרפד את עצמו בכסף - - - לא הייתה אופוזיציה כזאת - - -

צבי האוזר: אומר אדם שמקבל - - -

עידן רול: האוזר, באמת, לפחות אל תנסה להצדיק את המעשה של אז.

מיכאל מלכיאלי: צביקה, יש לך הסתייגויות או שאתה רק עונה?

צבי האוזר: אני עונה על ההסתייגויות ואני טוען טענה של נושא חדש בנושא הזה ואני מבקש התייחסות של היועץ המשפטי של הכנסת והיועץ המשפטי של הממשלה.

שלמה קרעי: הוא טוען נושא חדש על ההסתייגות של עידן רול.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אנחמו הגשנו מספר הסתייגויות, חלק מהן כבר נכנסו לתוך הנוסח, בעניין ההצבעה של חולים ומבודדים.

אוסאמה סעדי: הבנתי שאנחנו מוסרים את הסמכות לוועדת הבחירות המרכזית, וזה בסדר מבחינתי.

אוסאמה סעדי: לעניין הגיל של חברי ועדת קלפי – אנחנו מבקשים להוריד את זה.

אוסאמה סעדי: אני תמה על ההסתייגות של חברי עמית הלוי שרוצה שיהיו רק עורכי דין או רואי חשבון או קציני משטרה.

עמית הלוי: התייחסתי רק לעניין מזכיר הוועדה.

אוסאמה סעדי: ומורה לא יכול להיות?

אוסאמה סעדי: הרבה מהמורים הם מזכירי ועדות קלפי, הם לא יכולים להיות?

אוסאמה סעדי: פתאום רק קצין משטרה?

אוסאמה סעדי: אני מבקש להוריד את הגיל ל-20 או ל-19.

אוסאמה סעדי: לעניין המימון ויחידות המימון וכו' – רציתי להעלות את זה וכולכם טענתם שזה לא הזמן, לא המקום וכו'.

אוסאמה סעדי: אני אומר שאם רוצים לדון – ופה אני פונה לשלמה קרעי – ביחידות מימון, בסיעות, בסיעות מעורבות, סיעות חדשות וכו', אז בואו נקיים דיון גם על עניין יחידת המימון שהגשתי.

אוסאמה סעדי: ביקשתם להוריד את זה והורדתי.

אוסאמה סעדי: לכן אני חושב שכל עניין המימון ויחידות המימון הוא נושא חדש, לא היה בהצעת החוק המקורית ולכן אני מבקש לא לדון בכל העניין הזה של המימון בהקשר הזה של חוק הבחירות.

מיכאל מלכיאלי: אבל דנו בזה בקריאה הראשונה, איך זה נושא חדש?

אוסאמה סעדי: מה פתאום?

אוסאמה סעדי: איפה?

מיכאל מלכיאלי: בקריאה הראשונה.

עודד פורר: מרגע שחבר כנסת טוען טענת נושא חדש, ועדת הכנסת תצטרך להכריע בעניין.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת סעדי, על איזה היבט של המימון?

אלעזר שטרן: מה שחבר הכנסת קרעי הציע?

אוסאמה סעדי: כן.

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת מתן כהנא, יש לך הסתייגויות?

מיכאל מלכיאלי: לא.

מיכאל מלכיאלי: חברת הכנסת תהלה פרידמן?

מיכאל מלכיאלי: לא.

מיכאל מלכיאלי: עמית הלוי, אתה רוצה להוסיף על קרעי?

מיכאל מלכיאלי: אתה מדבר על מזכירי קלפי?

עמית הלוי: מזכירי ועדות קלפי, לא נציגי המפלגות.

מיכאל מלכיאלי: רק עורך דין, רואה חשבון או קצין משטרה?

עמית הלוי: כן.

מיכאל מלכיאלי: או רב בישראל או קאדי - - -

עודד פורר: או רבנית.

יואב סגלוביץ': זה נושא חדש.

יואב סגלוביץ': ..

מיכאל מלכיאלי: זה אפילו לא נושא.

עמית הלוי: אם רב בישראל ישפיע מסמכותו המוסרית על הוועדה, לפחות במקרים שאני הכרתי מקרוב, אני לא בטוח שזה יספיק.

עמית הלוי: מי שיש לו אחריות מקצועית, כמו עורך דין, רואה חשבון או קצין משטרה, אני חושב שזה יהיה מנוף מספק כדי שהוא ישמור על הסדר.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב "או מתווך".

עמית הלוי: תקרא את התיקים, מיכאל, אז תבין את עוצמת הצורך באנשים שייקחו אחריות על הנעשה בקלפי.

עמית הלוי: סעיף 8 – דיבר על זה חבר הכנסת קרעי – לגבי מרשם האוכלוסין.

עמית הלוי: זו הסתייגות דומה ואפשר לצרף אותה.

עמית הלוי: סעיף 3 – בסעיף 79 לחוק הבחירות, אני מבקש לצרף הסתייגות על כל נתוני הבחירות – למעשה מה שצריך להיות בדמוקרטיה סבירה בעיניי, אין פה שום סודות מדינה, שום דבר לא מסווג, איך פה משהו שמצריך את אישור המוסד או מעבר לים – כשמזכיר הקלפי גומר את התוצאות, הוא מעביר את התוצאות לאתר פתוח לכל בית ישראל.

עמית הלוי: כל אחד צריך לראות.

עמית הלוי: לא צריך לאסוף פתקים, דין ליבנה לא יצטרך להתאמץ לשלוח לי, לפתוח לי קלפי, להראות לי איזה פרוטוקול וכו'.

עמית הלוי: הכול פתוח, אין שום סודות בעניין הזה.

עודד פורר: זה יהיה על הענן של השירביט?

עמית הלוי: בכל מקרה התוצאות הרי מסתכמות, רק אתה לא יודע - - -

עודד פורר: קצת הומור.

עמית הלוי: בבחירות שאני הייתי יותר מעורב בהן גילו אחר כך – גם בשבוע שהוועדה בעצמה תיקנה – יותר מאלף קולות עם טעויות מסוגים שונים.

עמית הלוי: זה ימנע, ולכן אני מציע שקיפות מלאה.

עמית הלוי: אור השמש הוא תמיד פתרון טוב.

עמית הלוי: הסעיף האחרון – אני יודע שזה נוסף כבד, אבל אני יודע שיש מערכות שאפשר לעשות אותן בקלות.

עמית הלוי: זה קצת כבד נוכח התפזרות הכנסת הלילה, אם היא תתפזר, ואני מציע שההצבעה עצמה תהיה ידנית, אבל עצם פעולת ההצבעה יהיה לה רישום ביומטרי.

עמית הלוי: מדוע?

עמית הלוי: בבחירות האחרונות אספתי הרבה עדויות של אנשים שהצביעו פעמיים, ברמלה ובעוד כמה מקומות.

עמית הלוי: באו הצביעו פעמיים, עם המסכות זה יהיה להם אולי הרבה יותר קל.

עמית הלוי: הם הצביעו בשם מישהו אחר.

עמית הלוי: לכן המטרה כאן היא לייצר לעצם פעולת ההצבעה מערכת ממוחשבת – אדם נכנס לקלפי, שם את היד ובזה הוא לא יוכל יותר להצביע בשום קלפי בארץ.

עמית הלוי: אגב, מערכת כזאת קיימת.

עמית הלוי: הזיהוי הוא רק לצורך ההצבעה וההצבעה עצמה אינה דיגיטלית.

יואב סגלוביץ': על כל מה שאמר חבר הכנסת עמית הלוי אני מבקש להכריז נושא חדש.

אוסאמה סעדי: גם אני מצטרף לבקשה.

אוסאמה סעדי: זה נושא חדש-חדש.

עמית הלוי: אבל זה חשוב, יואב.

יואב סגלוביץ': זה עדיין נושא חדש.

אוסאמה סעדי: זה נושא חדש-ישן שנידון בבג"ץ ונדחה.

אלעזר שטרן: אני רוצה להסב את תשומת לבכם, השעה עכשיו ארבע וחמישה.

אלעזר שטרן: אומנם יש לנו היתר מיושב-ראש הכנסת להמשיך את הדיון, אבל ככול שחברי הכנסת רוצים שנצליח לסיים את החוק הזה עוד היום, אני מציע לכם לשקול שוב את טענות הנושא החדש.

אלעזר שטרן: מבחינה מקצועית, אני חושב שקשה לראות את רוב הנושאים כנושא חדש והמשמעות של זה היא שהדבר הזה יעכב בצורה מאוד משמעותית את האפשרות לחוקק את החוק הזה היום, כי אנחנו צריכים ללכת לוועדת הכנסת, צריך לקבל היתר וכו'.

יואב סגלוביץ': אני מקבל את עצתך, אבל נצטרך שנציגי הסיעות יתייצבו ויעשו סדר.

אלעזר שטרן: יש עוד כמה שעות של עבודה שאנחנו צריכים, כדי לנסח את הצעת החוק ולהעביר לכל הגורמים המקצועיים.

יואב סגלוביץ': חבר הכנסת מלכיאלי, בסופו של דבר זה חוק שמגיע לכנסת - - -

מיכאל מלכיאלי: כולם רוצים אותו, זה לא חוק שלנו.

יואב סגלוביץ': אז אם כולם רוצים, תדאגו שהקואליציה או מי מטעמכם לא יעלו נושאים כאלה שמחייבים התייחסות.

יואב סגלוביץ': זה הכול.

מיכאל מלכיאלי: אני לא יודע לדאוג לזה.

מיכאל מלכיאלי: עו"ד זנדברג, למה אתה רוצה להתייחס?

איל זנדברג: להסתייגויות שהציע חבר הכנסת קרעי - - -

מיכאל מלכיאלי: למה הוא מקבל את כל תשומת הלב?

מיכאל מלכיאלי: איפה אנחנו?

מיכאל מלכיאלי: אנחנו סתם נמצאים פה?

צבי האוזר: כי הוא מציע משהו בלתי חוקתי בעליל.

איל זנדברג: הוא העלה נושאים חדשים שלא הופיעו בטקסט עד לרגע זה והם כבדי משקל יותר יותר מכל - - -

מיכאל מלכיאלי: אז בתמצות ושאחרי זה לא יהיו התייחסויות - - -

איל זנדברג: אני מבקש את זכות הדיבור בשלב זה ואם אדוני ייתן לי – אני אנמק.

אורלי עדס: חבר הכנסת מלכיאלי, אני מבקשת התייחסות קצרה לכמה סוגיות.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה לסיים עם קריאת ההסתייגויות ואחרי זה תוכלי לדבר.

ההסתייגויות שלי: בתיקון 116יז(א), לאחר המילים "ייקבע בהוראות", תתווסף המילה "ברורות"; וכן, בתיקון האמור לעיל יתווסף כי "יינתנו הוראות בנוגע להתנהלות מזכירות הקלפי בקלפיות האלה".

ניצן רוזנברג: חברת הכנסת שקד, זה משהו שקיבלנו בכתב?

איילת שקד: כן.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: גב' אורלי עדס, בבקשה.

אורלי עדס: אני מבקשת להתייחס לכמה הסתייגויות, כמה מהן של חבר הכנסת קרעי, חלקן עלו כבר בנשיאות ועדת הבחירות.

אורלי עדס: הסתייגות אחת הייתה לעניין פרסום אחוזי הצבעה לפי קלפיות.

אורלי עדס: אני אסביר מדוע אני מבקשת שתשקלו בין היתר את השיקול של הטיית תוצאות הבחירות בעקבות הפרסום.

אורלי עדס: בעבר הרחוק ועדת הבחירות פרסמה את התוצאות לפי קלפיות ולפי יישובים ואז עלו טענות להטיית תוצאות ההצבעה על ידי הוועדה, מכיוון שברגע שמפורסמות התוצאות לפי קלפיות במהלך היום, עלו גורמים שונים בתקשורת וקראו לציבורים כאלה ואחרים לצאת ולהצביע, מכיוון שההצבעה במגזר כזה או אחר הייתה נמוכה או גבוהה.

אורלי עדס: אני לא מדברת על השנים האחרונות, אלא הרבה אחורה.

אורלי עדס: לכן המדיניות הקבועה הייתה שלא מפרסמים אחוזים לפי קלפיות ויישובים, מחשש להטיית התוצאות.

אורלי עדס: לעניין ההסתייגות לתמרץ כספית פעילים לפי אחוזי הצבעה – העמדה שלנו היא שאסור לקשור בין כסף לבין בחירות.

אורלי עדס: סוג כזה של תמריץ יכול לגרום ללחץ בלתי הוגן על ידי הפעילים על הבוחרים, כדי לגרור אותם להצביע, גם אם הם לא כל כך מעוניינים בכך, רק כדי להעלות את אחוז ההצבעה.

אורלי עדס: לכן אנחנו מבקשת שתשקלו את הדבר הזה.

אורלי עדס: להסתייגות של חבר הכנסת קרעי לפיה חברי ועדות הבחירות האזוריות יהיו נוכחים בחדרי ההקלדה או לחילופין יוצבו מצלמות בחדר – הייתה לנו התדיינות על כך.

אורלי עדס: לבקשה שהם יהיו נוכחים בחדרי ההקלדה – מדובר ב-35 חברי ועדה - - -

שלמה קרעי: או לחילופין להציב מצלמה.

אורלי עדס: הבקשה שחברי הוועדה יהיו נוכחים בחדר ההקלדה אינה ריאלית.

אורלי עדס: לעניין המצלמות – אמרנו שאנחנו מוכנים לבדוק הצבת מצלמה בכפוף לכל עניין הפרטיות, אם זה תקין או לא, אם זה אפשרי או לא.

אורלי עדס: להסתייגות של חבר הכנסת עודד פורר לפיה תינתן אפשרות להקדים את ההצבעה של החולים והמבודדים – אנחנו בעד ואפילו בעד להרחיב את זה, כמו בצה"ל, ל-168 שעות, ואם אפשר עד שבוע לפני יום הבחירות.

אורלי עדס: להסתייגות של חבר הכנסת קרעי לעניין עדכון פנקס היוצאים לחו"ל בבוקר הבחירות – זה קצת לא ריאלי.

אורלי עדס: אין פנקס בוחרים ממוחשב, אנחנו שוקלים לעשות את זה בעתיד.

אורלי עדס: כל עוד אין פנקס בוחרים ממוחשב, זה לא ריאלי.

אורלי עדס: בבוקר הבחירות, גם אם משרד הפנים יעדכן את המרשם בשעה חמש בבוקר, יצליח להעביר את הרשימות, אנחנו נוכל להדפיס, לא ניתן לחלק ל-14,000 קלפיות, מה גם שזה לא יהיה עדכני כי במהלך היום אנשים יכולים לחזור ולבוא להצביע וחלילה כך נפסול את זכות ההצבעה מהאדם.

אורלי עדס: לכן זה לא רלוונטי לבחירות האלה.

אורלי עדס: להצעה של חבר הכנסת הלוי לזיהוי ביומטרי – זה דורש חקיקה ולכן זה בכלל לא רלוונטי.

אורלי עדס: להצעה שמזכירי ועדות הקלפי יהיו עורכי דין, רואי חשבון או קציני משטרה בלבד – חבר הכנסת הלוי דיבר על חקירות משטרה.

אורלי עדס: בקלפיות הללו לא יושבים רק מזכירים שהם עובדי ועדת הבחירות, אלא גם נציגים של המפלגות.

אורלי עדס: אם רוצים להטיל את המגבלות הללו על המזכירים בגלל חשש כזה או אחר, כנראה שצריך להטיל את זה גם על כל חברי ועדות הקלפי, שיהיו רק עורכי דין, רואי חשבון או קציני משטרה.

אורלי עדס: המזכירים אינם היחידים שפועלים בקלפי.

אורלי עדס: כמובן שאני לא אתייחס לטענות לגבי כמות החקירות וההיקפים שלהן, יש עובדות שמדברות בעד עצמן.

אורלי עדס: נראה לי שעד כאן, אני מקווה שלא פספסתי משהו.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: נציב שוויון לאנשים עם מוגבלות, בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: חשוב שהם ידברו בקשר להסתייגות של חבר הכנסת קרעי.

ערן טמיר: לפני מספר דקות גילינו שיש הצעה לצמצם את האפשרות של אנשים עם מוגבלות להצביע בקלפי נגישה שאינה במקום מגוריהם.

ערן טמיר: אני מבין את הקושי ואת הבעיה, אבל לקבל החלטות בנושא הזה בזמן כזה, בלי להתייעץ איתנו או עם ארגונים של אנשים עם מוגבלות ולא עם אנשים עם מוגבלות, זה בעייתי מאוד, זה ממש מחטף.

ערן טמיר: אם צריך לתקן את הדבר הזה, אז בואו נעשה תהליך טוב ובשיתוף עם אנשים עם מוגבלות, כדי לתקן את זה, אבל לא בלי דיון.

ערן טמיר: זה נושא מספיק מורכב.

ערן טמיר: אני אפילו לא יודע מה בדיוק ההצעה, מה הנימוקים ומה המשמעויות, אם יש נוסח או אין נוסח, אבל רצוי שדבר כזה ייעשה בדיון יותר מעמיק.

מיכאל מלכיאלי: אני מציע להעביר לעיונך את הנוסח של חבר הכנסת קרעי.

מיכאל מלכיאלי: משרד המשפטים, אתם יודעים לתמצת?

מיכאל מלכיאלי: כאנשים מוכשרים, תעשו את זה.

איל זנדברג: בזמן שאני מתמצת, אם אפשר רק לא לצמצם את ההאזנה למה שאני אומר.

איל זנדברג: אני מתייחס לשלוש הצעות/הסתייגויות שהעלה חבר הכנסת קרעי ושאליהן התייחס גם היועץ המשפטי של הוועדה.

איל זנדברג: היועץ המשפטי דיבר על קשיים חוקתיים בהצעות האלה ועל כך שמדובר בהצעות שראויות לדיון וליבון וקשה לראות על פני הדברים איך הן עומדות באמות מידה חוקתיות.

איל זנדברג: לדברים האלה – ממה שאני רואה עכשיו וממה ששמעתי – גם אני מסכים בניתוח מקצועי.

איל זנדברג: הדברים לא עלו בדיונים קודם, זה לא שיכולנו לקרוא את הטקסטים במה שנשלח לנו מטעם הוועדה.

איל זנדברג: אלה נושאים ששמענו אותם עכשיו והם ראויים לבחינה גם מבחינת הוועדה והליך החקיקה הנאות.

איל זנדברג: מדובר בשלוש הצעות מאוד משמעותיות.

איל זנדברג: צריך לזכור שאלה דברים שהכנסת עצמה חוקקה, שבבחירות הזכות לבחור, הזכות להיבחר, שוויון הבחירות, לא מתבטאים רק בכך שמאפשרים לכל אזרח לבוא ולשלשל את הפתק לקלפי.

איל זנדברג: הזכות לבחור ולהיבחר באה לידי ביטוי גם בכך שמאפשרים למפלגות להתמודד בצורה שווה, שלא מטילים על כתפיהן של מפלגות מסוימות, חדשות, אבני ריחיים או פוגעים בכיסן וכן הלאה מגבלות שפוגעות ביכולת שלהן להתמודד.

איל זנדברג: נשמע שההצעות שהוצעו כאן, שתכליתן לא ברורה, עושות בדיוק את הדבר הזה.

איל זנדברג: שינוי כללי המשחק לגבי מי שכבר יצא לדרך, מי שכבר שינה את מצבו ושלילת המימון ממנו נוגעת בסופו של דבר לפגיעה בזכות של אותם נבחרי ציבור או מועמדים להיבחר, לכן גם בזכותם של הבוחרים הפוטנציאליים לבחור וגם בשוויון שבין המפלגות השונות.

איל זנדברג: הדברים שהוצעו כאן נכרכו לכאורה במודלים קיימים, אבל הם רחוקים מאוד מהמודלים הקיימים.

איל זנדברג: היועץ המשפטי של הוועדה אמר את זה, אני יכול רק לחזור.

איל זנדברג: כמובן שאם הוועדה מתכוונת לדון בנושא הזה, אנחנו נשמח להתייחס בצורה יותר מפורטת ולחשוב על זה.

איל זנדברג: ככלל, אנחנו לא עוסקים בעניינים של מימון מפלגות, זה באמת נושא של הכנסת, אבל כאן השאלה אינה דרכי מימון המפלגות, זה לא פרט כזה או אחר, אלא זה פוגע בעצם היכולת להתמודד.

איל זנדברג: לגבי כל אחת מההצעות הפגמים הן מסוג שונה, אבל לשם התמצית אני כולל כולן.

איל זנדברג: בסופו של דבר, כפי שאמר גור בליי, שחקנים שיצאו לדרך אמרו: יש לכם מימון בהיקף מסוים, ועכשיו שוללים אותו.

איל זנדברג: מי שולל אותו?

איל זנדברג: השחקנים האחרים, חברי הכנסת שמתחרים בהם שוללים אותם - - -

אוסאמה סעדי: הליכוד הצביע אז בעד זה.

איל זנדברג: השאלה אינה מה נעשה, אלא מה עושים עכשיו ולא מתקנים – גם לשיטת מי שחושב שזה עוול – עוול בעוול.

איל זנדברג: למעשה הסוגיה מספיק ראויה כדי לדון בה יותר מהדקות הבודדות שניתנות לי, אבל בשם האילוצים אני אומר את זה בקצרה: הרעיון שלמעשה שוללים מימון מרשימה חדשה בשל כך שחברים בה גם מי שהיו חברי כנסת במפלגה בכנסת קודמת, לא תואמת את העקרונות שהכנסת הזאת חוקקה סביב 6א לחוק יסוד: הכנסת.

איל זנדברג: הסעיף הזה משקף רעיון ואומר שמי שעזב את סיעתו, פרש מסיעתו בכנסת נוכחית, אם הוא עזב את הכנסת, זה מה שמצופה ממנו, אז הוא במקום חדש.

איל זנדברג: הוא יכול להתחיל מחדש.

איל זנדברג: פה באים ואומרים: לא.

איל זנדברג: אנחנו מערבבים, והעובדה שיש רשימה חדשה, כיוון שחיבור הדעות והאידיאולוגיה חיבר את זה ללקט חדש של דעות ורוצים להתמודד על רצונו של הבוחר – עכשיו אנחנו נפגע בכיסם, כי חלק מהם היו חברים בכנסת קודמת.

איל זנדברג: אין לזה שום היגיון, זה לא תואם את רעיון המיצוע שקיים היום בדין.

איל זנדברג: וכמו שאמר גור בליי – ושוב, אני נסמך על דבריו, כי אני מניח שהוא אולי היה יכול להתמודד יותר לעומק עם הדברים האלה – הרעיון היום של המיצוע בא להקל על מפלגות - - -

שלמה קרעי: זה לא ממש להקל.

שלמה קרעי: היום אתה לא נותן את המקסימום מבין הממוצע - - -

איל זנדברג: הרעיון שלוקחים את המפלגה, שהיא אישיות משפטית – כך נהוג בדין הישראלי מאז חוקק חוק המפלגות – ועכשיו עושים הרמת מסך ואומרים: אדם שעזב את המפלגה, חייב בחובותיה רק אם הוא מתמודד בכנסת הבאה, גם אם הוא פרש ביום השני לכנסת היוצאת והוא יתמודד בחודשים או בשנים שלאחר מכן.

איל זנדברג: אין לזה שום היגיון, אין לזה שום אח ורע.

איל זנדברג: זו פגיעה בקניין, ביכולת של אותה מפלגה להתמודד.

שלמה קרעי: אז מבחינתך שכספי ציבור ילכו לאיבוד - - -

איל זנדברג: אני מציע לוועדה לדון בזה בצורה מעמיקה.

מיכאל מלכיאלי: עו"ד עופר חנוך, בבקשה.

עופר חנוך: אני בא כוח תקווה חדשה.

עופר חנוך: אני מצטרף לדברים שנאמרו פה על ידי נציגי משרד המשפטים והיועץ המשפטי לוועדה, רק שהם ציינו קשיים חוקתיים, אני יכול לומר שבאופן קל ולא קשה אפשר להגיד שההסתייגויות הן פשוט בלתי חוקתיות.

עופר חנוך: אלה לא קשיים.

עופר חנוך: לא רק שיש פה ניסיון לפגוע בעיקרון השוויון, לפגוע בהסתמכות, לייחס חובות של תאגיד באופן רטרואקטיבי לאנשים, דבר שנפסל על ידי בית המשפט העליון כאשר היה מדובר בתאגידים עסקיים, כמו אגודה שיתופית.

עופר חנוך: בוודאי לא יעלו על הדעת במפלגה, שבה לחבר מפלגה אין זכות להשתמש בנכסי המפלגה, אז הופכים אותו אחראי לחובותיה?

עופר חנוך: אתם צריכים להבין שזו הסתייגות שמבקשת להחתים אתכם, באופן רטרואקטיבי, בלי הסכמתכם, על ערבות אישית לחובות של המפלגות שלכם.

עופר חנוך: זאת אומרת, מעבר לכל מה שנשמע פה, יש פה אפילו איזה ניסיון להטיל סנקציות ואימה על חברי הכנסת באופן אישי.

עופר חנוך: זה לפגוע בזכויות שלכם כחברי כנסת ובעצם גם כאזרחים, וכן בקניינכם ולהטיל עליכם אימה באופן אישי.

עופר חנוך: אז אני חושב שכל אחד מחברי הכנסת, מעבר לפגיעה בשוויון ובדמוקרטיה וכו', צריך לקחת גם את זה לתשומת ליבו, את הפגיעה בזכויות שלו.

עופר חנוך: היום זה כלפי חבר כנסת שאומרים שעזב, מחר יגידו שגם מייחסים את החובות לחבר כנסת שנשאר במפלגה.

עופר חנוך: אני חושב שהדברים ברורים מאליהם.

עופר חנוך: לנושא הניסיון להסתייגות וההתחכמות הזאת עם הממוצעים – כמו שנאמר פה, כאשר מדובר במפלגה קיימת, ברור שיש איזון, כי רוצים ליצור ממוצע.

עופר חנוך: יכול להיות שבבחירות לא יודעים מראש אם היא תקבל פחות או תקבל יותר, ולכן ניסו למתן את התנודות.

עופר חנוך: כאשר מדובר במפלגה חדשה, ברור שכל אחד - - -

שלמה קרעי: איילת, יש לך אפשרות להגיד שאתם לא רוצים ממוצע ואתם תקבלו רק לפי הכנסת הנכנסת?

עופר חנוך: - - - לחוקק את החוקה הזאת על זכויות של דברים שכבר קרו - - - הדברים ברורים מדוע זה לא חוקתי ולא דמוקרטי ולא שוויוני.

מיכאל מלכיאלי: עופר חנוך, תודה רבה.

אלעזר שטרן: הרבה מאוד מההסתייגויות פה הן כבדות משקל והיה ראוי לדון בהן לעומק.

אלעזר שטרן: אני חוזר על מה שאמרו איל זנדברג וגור בליי, יש פה הצעות שמעוררות קשיים חוקתיים לא מבוטלים.

אלעזר שטרן: העובדה שאנחנו לא מאריכים בזה כרגע ואנחנו לא מתעכבים על כל דבר, שלא ישתמע מזה איזושהי הסכמה שבשתיקה, כאילו אנחנו – כייעוץ משפטי, כדרג מקצועי – חושבים שאין מה לדון בזה.

אלעזר שטרן: יש מה לדון בכל אחת ואחת מההסתייגויות שהוגשו.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אני חייב התייחסות למה שאמרו כאן קודם.

מיכאל מלכיאלי: בשביל מה?

מיכאל מלכיאלי: הרי זה לא יעזור כלום.

שלמה קרעי: אני חייב להתייחס לזה.

שלמה קרעי: איל זנדברג, בוא תגיד לי אתה - - -

מיכאל מלכיאלי: אין לי זמן.

מיכאל מלכיאלי: חשוב לכם להביא את זה היום להצבעה?

מיכאל מלכיאלי: אי אפשר בקצב הזה.

שלמה קרעי: אני חייב תגובה, כי זה יהיה לפרוטוקול.

מיכאל מלכיאלי: אתה לא חייב, כי הוא יגיב לך בעוד דקה.

שלמה קרעי: לא, זה רק לתשומת לבו.

שלמה קרעי: הוא כבר הגיב.

שלמה קרעי: ימינה למשל, היא יכולה להחליט שהיא תקבל את מימון הבחירות שלה רק לפי הכנסת הנכנסת ולא לפי ממוצע?

שלמה קרעי: היא לא יכולה.

שלמה קרעי: כאן אתה לא פוגע בעיקרון השוויון?

שלמה קרעי: הרי באופן תיאורטי היא יכולה לשים את ימינה בצד, לקחת שמאלה, לפי הסקרים שאומרים שהיא עומדת לקבל יותר ממה שהיא עכשיו, ולקבל מימון רק לפי הכנסת הנכנסת.

שלמה קרעי: השתגעתם לגמרי, כל אחד עושה פה משהו רוצה, כאילו כספי הציבור זה של אבא שלו.

איל זנדברג: אדוני מסכים להפריד לכנסת העשרים-וחמש?

אוסאמה סעדי: איפה היית כשהם פרשו מכחול לבן?

אוסאמה סעדי: איפה היה הליכוד?

מיכאל מלכיאלי: משרד האוצר רוצה להתייחס להצעה של עידן רול על העלויות.

מיכאל מלכיאלי: בבקשה.

מעיין ספיבק: אני מבקשת לתת את הערכת העלות של ההצעה של חבר הכנסת עידן רול.

מעיין ספיבק: מדובר על הצעה שעלותה תהיה כ-2 מיליארד שקלים עבור יום חופש אחד.

מעיין ספיבק: בישראל יש כ-3.3 מיליון אנשים שעובדים כשכירים שאינם עובדים של המגזר הציבורי.

מעיין ספיבק: עלות של יום חופש ממוצעת היא 600 שקלים, כולל עלויות מעביד.

מעיין ספיבק: המשמעות היא כ-1.980 מיליארד שקלים.

מעיין ספיבק: אני רוצה להדגיש שמאחורינו שלוש מערכות בחירות צמודות ולא הוחלט לתת כזה פיצוי.

מעיין ספיבק: המשמעות של זה תהיה אסטרונומית.

מעיין ספיבק: אם המדינה תחליט לעשות את זה, תקחו בחשבון ש-2 המיליארד האלה הם כסף שיחסרו לנו לצעדים אחרים.

עידן רול: אני מבין ומכבד, אבל זה גם 2 מיליארד שיוצאים מהמעסיקים כרגע.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו ניגשים להקראת ההסתייגויות שמוסכמות ואין עליהן טענה של נושא חדש, עד שוועדת הכנסת תתכנס לדון בעניין הטענה לנושא חדש.

אלעזר שטרן: יש שלוש הסתייגויות של סיעת ימינה, כפי שקראה קודם חברת הכנסת איילת שקד.

אלעזר שטרן: אלה שלוש הסתייגויות שאין לגביהן טענת נושא חדש.

מיכאל מלכיאלי: מה אומרות ההסתייגויות?

איילת שקד: חבר הכנסת מלכיאלי, זה לא חשוב, זה כדי שתהיה לנו זכות דיבור.

מיכאל מלכיאלי: אז תבקשי זכות דיבור.

מיכאל מלכיאלי: תמשכי את ההסתייגויות, את לא צריכה אותן כדי לקבל זכות דיבור.

אלעזר שטרן: הם רצו שיהיה להם יותר זמן, זה הכול.

מיכאל מלכיאלי: מה אומרת ההסתייגויות?

איילת שקד: אלה תיקונים קוסמטיים, להוסיף מילים.

אלעזר שטרן: חברת הכנסת שקד נימקה קודם וזה בסדר.

אלעזר שטרן: להסתייגויות של חבר הכנסת קרעי הוגשה בקשת טענת נושא חדש.

אלעזר שטרן: לכן כרגע לא נדון בהן ולא נצביע.

רול: יש חמש הסתייגויות של סיעת הרשימה המשותפת שלא הוגשו לגביהן טענות נושא חדש.

מיכאל מלכיאלי: מה אומרות ההסתייגויות?

אלעזר שטרן: חבר הכנסת סעדי הציג אותן קודם.

אלעזר שטרן: זה לגבי הצבעה של חולים מאומתים, לגבי הגילאים.

אוסאמה סעדי: אני מבקש להצביע על ההסתייגות לגבי הגיל של חברי ועדת הקלפי.

מיכאל מלכיאלי: זו הסתייגות אחת מתוך חמש.

מיכאל מלכיאלי: מה אומרות האחרות?

אלעזר שטרן: יש הסתייגות לגבי הקלפיות הניידות; לגבי הצבעה לפני יום הבחירות; לגבי הגיל וכו'.

אלעזר שטרן: כמה וכמה הסתייגויות, חלקן לחלופין.

אוסאמה סעדי: לגבי החולים והמבודדים אמרתי שאני מסכים למה שיסכמו - - -

מיכאל מלכיאלי: אז אין הסתייגות.

מיכאל מלכיאלי: תמשוך אותה.

מיכאל מלכיאלי: אם כך, נשאר רק הנושא של הגיל.

יואב סגלוביץ': אלא אם חבר הכנסת הלוי ימשוך אותה.

אלעזר שטרן: להסתייגויות של חבר הכנסת טופורובסקי הוגשו טענות נושא חדש.

אלעזר שטרן: יש שתי הסתייגויות של חבר הכנסת פורר שלא הוגשו לגביהן טענות נושא חדש: האחת, להרחיב את הנושא של העובדים הזרים גם לתחומי עיסוק אחרים.

מיכאל מלכיאלי: זה גם שלי.

אלעזר שטרן: השנייה, לעניין ההצבעה לפני יום הבחירות - - -

עודד פורר: לאפשר לוועדת הבחירות להחליט.

מיכאל מלכיאלי: אל תעלה את זה.

עודד פורר: מה לא?

עודד פורר: סיכמנו את זה.

מיכאל מלכיאלי: אבל בלי להכניס את המילים "יום קודם".

שלמה קרעי: נושא חדש.

עודד פורר: נתתי סמכות לוועדת הבחירות המרכזית לקבל את ההחלטה אם להצביע לפני.

מיכאל מלכיאלי: אל תפתחו את זה, חברים.

יואב סגלוביץ': אי אפשר בלי - - -

מיכאל מלכיאלי: אנחנו לא רוצים יומיים, כי זה מסוכן.

עודד פורר: יהיה על זה דיון בוועדת הבחירות.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת קרעי כבר אמר שהוא טוען טענת נושא חדש.

עודד פורר: טענת על זה נושא חדש?

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: אתה לא יכול לנקום בי - - -

עודד פורר: השם ישמור.

אלעזר שטרן: למעשה נותרו ההסתייגויות של ימינה, הרשימה המשותפת ואחת מההסתייגויות של חבר הכנסת פורר.

עודד פורר: לגבי העובדים הזרים הצטרפו אליי ימינה ויש עתיד.

מיכאל מלכיאלי: וגם אני.

אלעזר שטרן: לא, אתה לא מצטרף.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת קרעי טען טענת נושא חדש לגבי הצבעה לפני יום הבחירות.

אלעזר שטרן: אלה הדברים שאין לגביהם טענת נושא חדש.

אלעזר שטרן: נציגת משרד העבודה רוצה להגיש הסתייגות בשם השר.

מיכאל מלכיאלי: זה משהו חדש?

אלעזר שטרן: השר יכול להגיש הסתייגות באמצעות הנציגה שלו.

עודד פורר: הוא לא מגיש כאן, הוא מגיש במליאה.

אלעזר שטרן: אבל כאן היא מציגה את ההסתייגות ונצביע עליה ואחר היא תעלה למליאה.

שלמה קרעי: מצביעים על הסתייגות של השר בוועדה?

שלמה קרעי: זה עולה ישר למליאה.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: מצביעים על זה פה בוועדה ואז זה גם עולה למליאה.

עודד פורר: אם ההסתייגות אושרה בוועדה, זה נכנס לנוסח החוק.

אלעזר שטרן: זה לא עולה ישירות למליאה.

אלעזר שטרן: לפעמים פשוט לא מספיקים לראות את הנוסח, כי השר עוד לא הספיק לכתוב את זה ולכן אתה רואה את זה במליאה, אבל מצביעים על זה בוועדה.

מיכאל מלכיאלי: נציגת משרד העבודה והרווחה, בבקשה.

דבורה ספיר אליעזר: אנחנו מבינים שבמסגרת ההסתייגויות עלתה גם הסתייגות לתקן את סעיף 136 בעניין העובדים הזרים, כאשר התיקון עצמו מטיל אחריות על שר העבודה להתקין תקנות בקשר לשיעור השכר.

דבורה ספיר אליעזר: ככול שהוועדה תחליט להצביע בעד הסעיף הזה, אנחנו מבקשים שהשיעורים ייקבעו בחוק וכי לא תוטל אחריות על שר העבודה להתקין תקנות בקשר לחוק.

עודד פורר: אני מקבל את הבקשה שלהם ולקבוע בחוק שזה יהיה כמו יום עבודה רגיל, לא יהיה יום חופש.

עודד פורר: לא צריך את שר העבודה בשביל זה.

מיכאל מלכיאלי: לא, לא.

מיכאל מלכיאלי: חששתי מהדבר הזה.

מיכאל מלכיאלי: שר העבודה עסוק ואומר: אני לא יכול לתקן תקנות בזמן הזה.

עודד פורר: לכן נקבע שבתחומים האלה של הסיעוד לא ישולם יותר מ-100% מהשכר, זה לא ייחשב יום חופש.

מיכאל מלכיאלי: לכן צריך לחזור להצעה הראשונה - - -

עודד פורר: שמי שאינו אזרח ישראלי לא זכאי ליום חופש.

אלעזר שטרן: אי אפשר לעשות את זה מהרגע להרגע.

אלעזר שטרן: אנחנו לא יודעים מה ההשלכות של דבר כזה, לקבוע קביעה כל כך גורפת שמי שאינו אזרח לא יקבל שכר - - -

שלמה קרעי: מה זה לא יקבל שכר?

שלמה קרעי: זה לא יום שבתון.

דבורה ספיר אליעזר: אני מתייחסת לסעיף שמדבר על השכר של העובדים, סעיף 146.

דבורה ספיר אליעזר: מבחינה מקצועית, אני חושבת שבפעם הקודמת הסעיף דיבר על מי שאין לו זכות הצבעה או מי שאינו אזרח ישראלי.

דבורה ספיר אליעזר: הנוסח הזה עדיף מאשר לדבר על עובדים זרים ספציפיים.

עודד פורר: מצוין.

עודד פורר: מקובלת עליי ההערה הזאת.

עודד פורר: עו"ד ספיר אליעזר אומרת את מה שאנחנו אמרנו.

איה דביר: אנחנו רוצים לחדד קושי בהקשר הזה.

איילת שקד: משרד המשפטים חושב שיש קושי, אפשר ללכת גם עם החלופה השנייה.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להבין את ההצעה של משרד העבודה.

מיכאל מלכיאלי: זו לא הייתה ההצעה.

מיכאל מלכיאלי: ההצעה הייתה שביום זה לא יחול - - -

עודד פורר: אנחנו נצמדנו לנוסח הקודם.

עודד פורר: הנוסח הקודם הטיל את האחריות על שר העבודה והרווחה מתוך הבנה שהוא קובע שזה יהיה 100%.

עודד פורר: זה מה שביקשו אז היועצים המשפטיים.

עודד פורר: עכשיו הם אומרים שזה מעלה עליהם קשיים.

עודד פורר: אני חוזר ואומר, אדוני, הכי טוב לחזור להסתייגות המקורית שלי שאומרת שיום החופש יינתן רק לאזרח ישראלי.

עודד פורר: נקודה.

עופר כסיף: זו אפליה פסולה, כי אי אפשר - - -

עודד פורר: אבל הם לא מצביעים.

עודד פורר: אתה גם מפלה את מי שלא אזרח ישראלי, הוא לא יכול להצביע.

עידן רול: למה הם צריכים יום חופש?

עידן רול: זה נועד כדי לעודד הצבעה.

מיכאל מלכיאלי: עופר, אתה מתנגד לזה?

עידן רול: מטרת החוק היא הצבעה.

עידן רול: צריך לבחון מה הרציונל של יום שבתון - - -

עודד פורר: יש לי הצעה פרקטית.

עודד פורר: לאור ההתלהמות שנוצרה פה, אני מציע שנכתוב בנוסח:

עודד פורר: כפי שקבע שר העבודה בבחירות לכנסת העשרים-ושלוש לגבי העובדים הזרים בסיעוד.

עודד פורר: אותם התנאים יחולו גם על סיעוד, גם על תעשייה, חקלאות, בנייה, מלונאות והסעדה.

ניצן רוזנברג: מישהו יודע מה התנאים שנקבעו שם?

דבורה ספיר אליעזר: אני רוצה להבהיר מקצועית שזו הייתה טעות.

דבורה ספיר אליעזר: אני רק מבקשת שתיצמדו, ככול שזה יתקבל, לנוסח שהיה - - -

עידן רול: ההסתייגות שלי על הדבר הזה היא copy-paste מהתקנות לקראת הבחירות לכנסת העשרים-ושלוש.

עידן רול: אפשר להשתמש בזה ורק להוסיף את האחרים.

עידן רול: לא צריך תקנות חדשות, זה copy-paste מהתקנות.

אלעזר שטרן: אני חושב שמבין הניסוחים, מה שהציע עכשיו חבר הכנסת פורר הוא הכי פחות גרוע.

דין ליבנה: אני יכול לקרוא לכם מה קבע אז שר העבודה.

מיכאל מלכיאלי: לא צריך לקרוא.

מיכאל מלכיאלי: אלעזר, מה אתה אומר על זה?

אלעזר שטרן: ככול שההוראה תצלם מצב, כלומר שתאמר שמה שנקבע לקראת הבחירות לכנסת העשרים-ושלוש לגבי עובדי סיעוד יחול גם לקראת הבחירות לכנסת העשרים-וארבע, זה בסדר.

אלעזר שטרן: זה בנוסח של החוק.

אלעזר שטרן: אני מסב את תשומת לבכם לגבי ההסתייגות, כי ככול שמרחיבים את זה, אני לא בטוח שהדברים שקבע שר העבודה לגבי עובדי סיעוד הם רלוונטיים ונכונים גם לעובדי התחומים האחרים.

עודד פורר: הם רלוונטיים.

אלעזר שטרן: כל תחום יש לו את הנישה שלו - - -

מיכאל מלכיאלי: דין ליבנה, מה אתה אומר על זה?

דין ליבנה: מה שקבע שר העבודה אז באישור ועדת הכספים של הכנסת היה שאם האדם לא עובד, לא משלמים לו שכר, אלא אם כן הוא נעדר מחמת מחלה, חופשה, חג, מנוחת פיצוי.

מיכאל מלכיאלי: ואם הוא עובד – 100%.

עידן רול: אפשר לקבל הערכה תקציבית כמה זה חוסך בשביל פיצוי המעסיקים שהצעתי?

מיכאל מלכיאלי: אותם אנשים קיבלו 100%.

מיכאל מלכיאלי: זו הצעה ראויה.

מיכאל מלכיאלי: מה אתה אומר, אלעזר?

מיכאל מלכיאלי: עו"ד ליבנה הקריא את מה שביקש חבר הכנסת פורר, היינו להעתיק את מה ששר העבודה עשה בכנסת העשרים-ושלוש ולהחיל את זה על הכנסת העשרים-וארבע.

מיכאל מלכיאלי: אני הייתי מוסיף שזה יהיה בהוראה קבועה ולא בהוראת שעה.

מיכאל מלכיאלי: לא צריך להטריח את השר עוד פעם.

מיכאל מלכיאלי: שלא יטרח.

אלעזר שטרן: נצלם מצב.

מיכאל מלכיאלי: מקובל על כולם.

עידן רול: אני אשמח לדעת מהאוצר הערכה תקציבית כמה נחסך.

מיכאל מלכיאלי: אני מבקש שמשרד האוצר יעביר לעידן הערכה תקציבית נכונה יותר ומדויקת יותר.

עידן רול: לא, כמה נחסך בעקבות זה.

מיכאל מלכיאלי: זה מה שאמרתי.

מיכאל מלכיאלי: משרד המשפטים סיימו?

איה דביר: זה בסדר.

איה דביר: אם הבנתי נכון, עצרתם בנוסח שהציג עכשיו חבר הכנסת פורר.

עודד פורר: אני ממש מתרגש.

עודד פורר: זו הפעם הראשונה שמשרד המשפטים מסכים - - -

איה דביר: הסברנו את הקשיים גם בנוסח הזה.

מיכאל מלכיאלי: אגב, זה מתחיל להחשיד אותי הסיפור הזה.

מיכאל מלכיאלי: ..

עודד פורר: אני אסביר לך.

עודד פורר: אחרי שבוועדה לקידום מעמד האישה היו דיונים ארוכים בנושא חוק האפוטרופסות, במקום שזה יגיע לוועדה הזאת, הגענו להסכמות.

מיכאל מלכיאלי: חברים, אנחנו סיימנו.

מיכאל מלכיאלי: כל ההסתייגויות, למעט אחת, יש עליהן טענת נושא חדש.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נצא עכשיו להפסקה בתקווה שוועדת הכנסת תתכנס כמה שיותר מהר ולאחר מכן נתכנס שוב.

מיכאל מלכיאלי: חמש דקות לאחר סיום ישיבת ועדת הכנסת אנחנו נגיע שוב לכאן.