ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 126, 2020-12-28 10:30

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: היום יום שני, 28 בדצמבר 2020, שבוע אחר פיזור הכנסת, י"ג בטבת התשפ"א, אני מתכבד לפתוח את ישיבת העבודה הרווחה והבריאות בנושא תקנות עובדים זרים.

חיים כץ: למען האמת, בדיון הקודם לא רציתי להעביר את התקנות.

חיים כץ: יחד עם זאת, פנו אלי לא מעט גופים, אלה שמטפלים במוסדות סיעודיים, אמרו לי שחסרים להם עובדים והם ומשוועים להם, זה היה שיקול אחד, שאני לא רוצה לפגוע בציבור החלשים יותר, גם אם אני מסכים וגם אם אני לא מסכים.

חיים כץ: דבר שני, פנה אלי רון תומר נשיא התאחדות התעשיינים ואמר שזו פגיעה קשה בתעשייה.

חיים כץ: אין לנו נתונים על מה שקורה בתעשייה, נשמע את רון תומר שגיד על איזה ענפי תעשייה הוא מדבר ונחליט.

חיים כץ: לגבי המוסדות הסיעודיים, גם אם אני חושב שזה לא מעוגן כמו שצריך, אני לא רוצה לנצח אף אחד.

חיים כץ: אם אלה צרכי המערכת, אני מתיישר, מה לעשות.

חיים כץ: לא הכול אני יודע ויש אנשים שנמצאים בשטח וכנראה יודעים טוב ממני לגבי הצרכים שלהם ואני מקבל את דעתם.

נועה בן שבת: לגבי התעשייה היה אמור להיות מוקם צוות בין משרדי שאמור היה לקבוע באיזה ענפים מדובר, איך יהיה מנגנון הפיקוח, מה יהיה עם המומחים, שכר דיפרנציאלי ועוד.

נועה בן שבת: אמור היה להיות צוות בין משרדי שיעשה את זה, זה לא אמור היה להיות דווקא מהתעשייה.

דיקלה חורש: עורכת דין דיקלה חורש ממשרד העבודה.

דיקלה חורש: החלטת הממשלה שקובעת את מכסת העובדים הזרים לענף התעשייה קובעת שצוות בין משרדי אמור לגבש המלצות באשר למקצועות שיכללו במסגרת המכסה של העובדים הזרים בתעשייה.

דיקלה חורש: נעשתה עבודה מקצועית, פורסמו המלצות של הצוות והם הועברו להערות הציבור, לרבות התעשיינים.

דיקלה חורש: ההמלצות הסופיות צריכות להיות מועברות לרשות ההגירה.

דיקלה חורש: כך שהמנדט לקבוע איזה מקצועות יכללו, הממשלה הסמיכה את הצוות להמליץ על זה לרשות ההגירה.

נועה בן שבת: הצוות עדיין לא קיבל החלטה?

דיקלה חורש: הצוות כבר גיבש את ההמלצות, הוא צריך להעביר אותם לרשות ההגירה ורשות ההגירה צריכה לקבוע את נוהל ההקצאה.

חיים כץ: ומה התפקיד שלנו בכוח?

חיים כץ: לחתום לרשות ההגירה?

חיים כץ: אני רוצה להבין למה זה בא לפה?

חיים כץ: למה זה מגיע לוועדה אם אין לה סמכות?

חיים כץ: יש לה סמכות.

חיים כץ: זאת אומרת שוועדת העבודה הרווחה והבריאות צריכה לדעת הכול לפני שהיא מאשרת.

חיים כץ: באתם לכאן היום לא בשלים, אתם מבקשים שנחתום לכם על צ'ק בלי כיסוי.

חיים כץ: אנחנו לא יודעים מה רשום בצ'ק.

דיקלה חורש: אנחנו בעצם מבקשים - - -

חיים כץ: אתם בעצם או אתם עשיתם?

דיקלה חורש: אנחנו עשינו ובעצם באנו אליכם כדי לאשר - - -

חיים כץ: באתם, לא "בעצם באתם".

דיקלה חורש: באנו לאשר את תקנות הפיקדון בענף הזה.

חיים כץ: על מי זה חל?

דיקלה חורש: ההגדרה של מעסיק זה מי שמקבל היתרים בענף התעשייה.

חיים כץ: על מי אתם מבקשים היתרים?

חיים כץ: יש לך את הרשימה על מי אתם מבקשים היתרים?

דיקלה חורש: הנוהל של רשות ההגירה שיקצה את ההיתרים הוא יקבע אותם בהתאם - - -

חיים כץ: הוא לא יקבע כלום.

חיים כץ: אני לא חותם בליינד.

חיים כץ: שלא תתבלבלי, אני לא חותם בליינד לאף אחד.

חיים כץ: אני מבקש לשמוע את רון תומר בזום.

דיקלה חורש: יש גם את הממונה על זרוע העבודה במשרד.

חיים כץ: זה לא מעניין.

חיים כץ: אני רוצה לשמוע את התאחדות התעשיינים.

נועה בן שבת: רק אומר שהחלטת הממשלה שאותה הציגו בדברי ההסבר לתקנות האלה, דברה שיועברו לפי המכסה של עד 2,000 עובדים בענף התעשייה, שהשכר שלהם לא יפחת מ-130% מהשכר הממוצע ואותו צוות בין משרדי יקבע באיזה מקצועות הם יהיו.

חיים כץ: את רון תומר?

חיים כץ: אם את יכולה להחליף את רון תומר, תחליפי.

מיכל וקסמן חילי: מיכל וקסמן חילי, יועצת משפטית של התאחדות התעשיינים.

מיכל וקסמן חילי: אני אשמח אם תצליחו להעלות אותו גם על הקו.

מיכל וקסמן חילי: רשימת המקצועות היא רשימה סגורה שנמצאת בהמלצות ולהבנתי לא היו הסגות עליה.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו לא הסגנו על רשימת המקצועות.

חיים כץ: למה לא קבלנו אותה.

חיים כץ: את יכולה לקחת דף ולהקריא לנו את זה.

מיכל וקסמן חילי: זו רשימת מקצועות שהושגה בישיבה של הוועדה הבין משרדית אחרי שאגף הכלכלה שלנו ואגף ההכשרות הציג את זה.

מיכל וקסמן חילי: אני מעלה את ההמלצות ששלח לנו משרד העבודה ואני מקריאה מתוכו את הרשימה.

נועה בן שבת: למעשה החלטת הממשלה אמרה שקביעת הוראת הפיקדון מהווה תנאי למתן ההיתרים לפי אותה מכסה, כך הוסבר גם בדברי ההסבר, לכן הם מביאים את תקנות הפיקדון לכאן, כדי להסדיר קודם כל את הפיקדון כתנאי לכניסת העובדים.

מיכל וקסמן חילי: טיוטת ההמלצות מחלקת את סוגי העובדים ל-4 קטגוריות: עובדים במקצועות עם כשל שוק, שם אפשר למצוא מתקינים של ציוד חשמלי, הנדסאי וטכנאי מדעי הפיזיקה וההנדסה, חשמלאים מעשיים, מכונאי חשמל ומתקיני חשמל, מכונאים ומתקיני מכונות, מתקינים וענפי שירות בענפי טכנולוגיות המידע, רתכים, חרטים וכרסמים, מסגרים, מתקיני בידוד, מרכיבים, זו הקטגוריה הראשונה.

מיכל וקסמן חילי: אומרים שקשה למצוא עובדים עם הכשרות כאלה בארץ, יש להם גם סל הגנות.

חיים כץ: הנדסאים קשה למצוא בארץ?

מיכל וקסמן חילי: בחלק מהמקצועות בוודאי שחסר, יש כשל שוק.

מיכל וקסמן חילי: יש אמנם מעסיקים שמעוניינים בעובדים האלה ואפילו מציעים שכר גבוה, אבל אין עובדים במקצוע.

חיים כץ: באיזה מקצוע למשל?

מיכל וקסמן חילי: אפשר למצוא את זה בהיי-טק, באלקטרוניקה, במתכת.

מיכל וקסמן חילי: הרשימה שעבדנו עליה זו רשימה שהצוות הבין משרדי היו שותפים לו, גם משרד העבודה, רשות האוכלוסין, משרד האוצר.

מיכל וקסמן חילי: אלה רשימות שהועלו ונבדקו.

מיכל וקסמן חילי: אם יש בארץ ב-130% לא יעסיקו אותם ב-130%, לכן גם נקבע השכר של 130%.

חיים כץ: אני חולק עליך.

חיים כץ: בשביל לא ליצור יחסי עובד מעביד ולפטר מתי שאפשר, אפשר להעסיק ב-30% יותר.

חיים כץ: אין עליהם הפרשות פנסיוניות ואין עליהם הפרשות סוציאליות מלאות ואין מחיר שעות נוספות וזה שווה ערך ל-30%.

חיים כץ: לכן, כל מה שסיכמת אתם לא מעניין אותי.

חיים כץ: אני רוצה את רשימת כל המקצועות כי אני רוצה הכשרה ואני רוצה עובדים ישראלים.

חיים כץ: אני לא אתן לכם מפלט ליצור עובדים זרים זולים, גם אם הוא מקבל 130% בשכר, בשורה התחתונה זה יוצא לכם יותר זול כי אתם לא משלמים פיצויים ואתם יכולים לפטר אותו ויש לכם גמישות ניהולית ויש לכם גמישות עונתית.

חיים כץ: הכול בסדר, אבל לא במשק עם 20% אבטלה.

חיים כץ: לכן שוב לא נדון על התעשיינים עד שלא נקבל את כל הנתונים לוועדה ולא בדרך הזאת.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: נעבור לסיעודי.

נועה בן שבת: גם פה יש החלטת ממשלה חדשה יותר, שמדברת על מכסה של עד 2,500 עובדים זרים שיגיעו לפי הסכם בי-לטראלי.

נועה בן שבת: "תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים)(תיקון), התשפ"א–2020 בתוקף סמכות שר העבודה לפי סעיף 1יא(א) לחוק עובדים זרים, התשנ"א – 1991 (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ולאחר התייעצות עם שר הפנים, ובתוקף סמכות שר הפנים לפי סעיפים 1יא(ב1), (ד) ו-(ז) לחוק, בהסכמת שר האוצר לעניין סעיפים 1יא(ב1) ו-(ז) לחוק, ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה: 1.

נועה בן שבת: תיקון תקנה 1.

נועה בן שבת: בתקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשע"ו-2016 (להלן – התקנות העיקריות) בתקנה 1 – (1) אחרי ההגדרה "חשבון הבנק" יבוא: "מוסדות סיעוד"- אחד מאלה: (1) מוסד רפואי כהגדרתו בסעיף 24 לפקודת בריאות העם שהוא בית חולים שבתעודת הרישום שלו רשום שהוא רשאי להפעיל מחלקה סיעודית או מחלקה לתשושי נפש; (2) מעון שקיבל רישיון לפי סעיף 2 לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה – 1965 שמטפל בזקן תשוש כהגדרתו בתקנות הפיקוח על מעונות (תנאי המגורים וטיפול בזקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים), התשס"א -2001.

נועה בן שבת: " יש לנו פה שני סוגי מוסדות, אנחנו מדברים על מוסדות שהם בתי חולים, שיש בהם מחלקה סיעודית או מחלקה לתשושי נפש ואנחנו מדברים על מעון של משרד הרווחה שמטפל בזקן תשוש.

נועה בן שבת: דברת על זה שיש מוסדות מעורבים או שתמיד יודעים להגיד מה חל על מה, חשוב לנו אחר כך, כי אתם אומרים שהתחולה לגבי מוסדות הרווחה תהיה מאוחרת יותר כשיקבעו המכסות.

נועה בן שבת: אולי רק נוודא שיש באמת חלוקה ברורה בין שני סוגי המוסדות.

דיקלה חורש: אנחנו מבינים שיש חלוקה נפרדת ולכן כל אחד מקבל רישיונות מגורמים שונים.

דיקלה חורש: אפשר גם לתת לזרוע הרווחה ולמשרד הבריאות להתייחס לעניין.

דיקלה חורש: להבנתנו יש הפרדה ולכן גם הרישיונות ניתנים על ידי גורמים שונים מכוח חוקים שונים.

נועה בן שבת: (2) במקום ההגדרה "מעסיק" יבוא: "מעסיק" – חברת סיעוד, מעסיק בענף הבניין, בעבודה בטכנולוגיה ייחודית, מעסיק בענף המלונאות, מעסיק בענף התעשייה או מעסיק בענף מוסדות סיעוד, לפי העניין".

חיים כץ: תורידי את כל מה שלא נוגע לסיעודי.

נועה בן שבת: למעשה אנחנו נוריד מפה את המעסיק בענף התעשייה אבל היום יש בהגדרה מעסיק הגדרה שכולל את ענף הבניין, טכנולוגיה ייחודית, מלונאות ועכשיו אנחנו מוסיפים את הסיפא שלה, או מעסיק בענף מוסדות הסיעוד.

נועה בן שבת: אולי נגיד מה השינוי לעומת ההגדרה הקיימת היום.

נועה בן שבת: אנחנו מוסיפים להגדרה "מעסיק" את ה"מעסיק בענף מוסדות הסיעוד".

נועה בן שבת: "(3) אחרי ההגדרה "מעסיק בענף הבניין או בעבודה בטכנולוגיה ייחודית" יבוא: "מעסיק בענף מוסדות סיעוד"- מעסיק, שהוא בעל היתר לפי סעיף 1יג לחוק, להעסקת עובד זר בתפקיד כוח עזר בענף מוסדות סיעוד.

נועה בן שבת: " לא נקרא את פסקה 4.

נועה בן שבת: כי היא עוסקת במעסיק בענף התעשייה.

נועה בן שבת: נעבור לפסקה 5.

נועה בן שבת: בפסקה 5 אתם מבקשים בהגדרה מרכיב תגמולי המעסיק לשנות את ההגדרה.

נועה בן שבת: ההגדרה היום אומרת, מרכיב תגמולי מעסיק, הסכום של מעסיק להפקיד בקופת גמל לקצבה בעד תגמולים ואינו רשאי לנכותו משכר העובד.

נועה בן שבת: אתם מבקשים להוסיף להגדרה הזו שהסכום שעל המעסיק להפקיד בקרן פנסיה בתכנית חיסכון אחרת או בקופת גמל לקצבה.

נועה בן שבת: בעצם אתם מבקשים דרך זה להכניס לפי דברי ההסבר שלכם קרן פנסיה וגם קרן השתלמות.

נועה בן שבת: השאלה היא, האם כל הסכומים האלה מגיעים עד סכום של אותה מגבלה של 700 ₪ היסטורי שקבוע בחקיקה ראשית?

נועה בן שבת: אני רוצה להסביר, יש לנו בתוך החוק את נושא הפיקדון, יש חובה להפקיד פיקדון ונוסף על כך, ברגע שיש חובה להפקיד פיקדון, צריך את כל התנאים הסוציאליים להפקיד.

חיים כץ: מה זה התקרה של 700 ₪?

נועה בן שבת: זו תקרה היסטורית של 700 ₪ מ-2005.

חיים כץ: זה אומר שהעובד לא יכול להרוויח מעל 14,000 שקלים?

דיקלה חורש: כיום התקרה עודכנה ל-884 בעקבות עדכון ההצמדות.

חיים כץ: אז הוא יכול להרוויח עד 17,000 שקלים.

דיקלה חורש: עשינו את הבדיקה לפי שכר מינימום, לא ראינו שזה כולל רכיבים של גם גמל וגם קרן השתלמות שזה חוצה את הסכום.

חיים כץ: בשכר מינימום, אבל עובד זר לא מרוויח שכר מינימום.

חיים כץ: את לא יכולה להביא אותו לארץ אם הוא לא מרוויח בתור מומחה 50 דולר לשעה.

דיקלה חורש: אנחנו לא מדברים על מומחים.

חיים כץ: אז כמה הם מרוויחים?

דיקלה חורש: עובדים בענפים הרגילים בדרך כלל 5,300 שקלים.

חיים כץ: אז זה אומר 7,000, 130%.

רן לביא: זה לא 130%, 130% זה לגבי מומחים.

רן לביא: לגבי עובדים בסיעוד ביתי - - -

חיים כץ: מומחה לא מרוויח 130%.

חיים כץ: מומחה מרוויח לפחות 50 דולר לשעה.

רן לביא: התקנות לא חלות על המומחים.

רן לביא: אנחנו לא מדברים על מומחים.

חיים כץ: אז מה הייתה ההגדרה של 130%?

רן לביא: אדוני אמר את ה-130%.

חיים כץ: היא אמרה.

נועה בן שבת: זה מתוך החלטת הממשלה שמדברת על התעשייה.

רן לביא: שמדברת על התעשייה והמומחים, לא קשור ליתר הענפים.

נועה בן שבת: אני רוצה להבהיר, היום יש את מרכיב הפיקדון ויש בנוסף למרכיב הפיקדון כל שאר הזכויות הסוציאליות, יתרת הזכויות הסוציאליות, כי הפיקדון בא על חשבון הזכויות הסוציאליות ואת יתרת הזכויות הסוציאליות גם צריך להעביר לחשבון הפיקדון.

נועה בן שבת: אתם בעצם אומרים עכשיו אנחנו נכניס לתוך הפיקדון את כל הסכומים האלה ממקורות שונים.

דיקלה חורש: סעיף 1יא(ו)(1) לחוק קובע שצריך להשלים, ככל שיש חובה נוספת על ההפרשות הפנסיוניות, הפרשות לקרן השתלמות, יש חובה להשלים אותם ולשלם אותם גם לקרן הפיקדון.

דיקלה חורש: ביקשנו להבהיר בהגדרה שגם הפרשות שהן לא הפרשות לקופת גמל או לקרן פנסיה, הפרשות הפנסיוניות המחויבות להפרשות לקרן השתלמות יבואו בהגדרה ושיהיה ברור שיש חובה להפקיד אותם לפיקדון.

דיקלה חורש: זה מה שביקשנו להעביר.

דיקלה חורש: ענפים שיש קרן השתלמות זה ענף הבניין והמלונאות.

דיקלה חורש: כשעשינו התייעצות עם הארגונים האלה לא הייתה לזה התנגדות.

נועה בן שבת: זה משפיע על המיסוי של הסכומים האלה?

חיים כץ: עם קרן ההשתלמות ועם קרנות הגמל זה לא עובר את הסכום של 884?

דיקלה חורש: עשינו את הבדיקה לפי - - -

חיים כץ: אז לא עשיתם בדיקה טובה.

חיים כץ: זה בערך 30%.

חיים כץ: 30% מ-5,000 זה 1,300 שקלים.

דיקלה חורש: זה 2.5% בבניין.

חיים כץ: וההפרשות הפנסיוניות?

רן לביא: ההפרשות הפנסיוניות הן 6% על חשבון פיצויי הפיטורין ועוד 6.5% לפנסיה.

חיים כץ: אז זה 15% ואת עוברת את התקרה.

חיים כץ: אם הוא מרוויח 5,500?

חיים כץ: לא בדקתם את זה?

חיים כץ: אני יושב פה ושומע פעם ראשונה ורואה שזה עובר את התקרה.

חיים כץ: אתם צריכים להעלות את התקרות.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: איזו תקרה?

חיים כץ: אני אגיד לך איזו תקרה.

חיים כץ: הם לקחו את ההפרשות ואמרו, אני לוקח את העובד, אני רוצה שהוא יצא מהארץ ואת כל ההפרשות שלו, הפנסיוניות וקופות הגמל, אני מעביר לקופה ייעודית.

אוסאמה סעדי: זה בסדר, לא?

חיים כץ: בקופה הייעודית הם אמרו שאתה לא יכול לצבור מעל 884 שקלים לחודש.

נועה בן שבת: אתה לא יכול לצבור כפיקדון, אבל המעסיק יכול - - -

אוסאמה סעדי: למה?

חיים כץ: כי זו התקרה שהם עשו.

אוסאמה סעדי: למה התקרה?

נועה בן שבת: זו התקרה שנקבעה בחוק.

חיים כץ: הם עשו תקרה כדי שלא ייקחו מהעובד כסף.

חיים כץ: זה רק הפרשות מעסיק.

חיים כץ: עכשיו, הם עשו תקרה נמוכה מידי.

אוסאמה סעדי: לכן אני שואל אותם למה הם קבעו תקרה?

חיים כץ: אני שמעתי את זה עכשיו פעם ראשונה.

נועה בן שבת: אני רוצה להסביר שהסכום מראש בחקיקה הוגבל לאותם 700 שקלים שאמרו לנו היום שהם כבר 884.

נועה בן שבת: זה הסכום שהוגבל לפיקדון.

נועה בן שבת: אבל בנוסף אליו צריך להעביר את יתרת הזכויות הסוציאליות, שזה לא מכסה, גם אותם להעביר לחשבון הבנק וגם הן עומדות לניכוי וגם הן מחויבות במס בסופו של דבר.

חיים כץ: הן לא מחויבות במס.

אוסאמה סעדי: זה פטור ממס.

אוסאמה סעדי: זו הוצאה מוכרת.

רן לביא: מה שבפיקדון חייב במס.

רן לביא: יש חובת מס של 15%.

חיים כץ: התקרה לא תואמת.

חיים כץ: אני לא רוצה לעצור את זה אבל התקרה לא תואמת, בטח לא אצל התעשיינים.

נועה בן שבת: מבחינת המצב, מה שמחייב החוק, נוסף לפיקדון צריך להעביר את כל הזכויות הסוציאליות, זה לא מה שישנה כרגע.

חיים כץ: אתם עובדים על זה כל כך הרבה זמן ואתם באים כאילו אנחנו לא מבינים כלום ואתם שמים על השולחן דברים שלא מחזיקים מים.

אוסאמה סעדי: המטרה של הפיקדון היא להבטיח את הזכויות הסוציאליות של העובד?

חיים כץ: ושהוא יצא מהארץ.

חיים כץ: אם הוא לא יוצא מהארץ, לא משלמים לו את זה.

אוסאמה סעדי: לא משלמים לו זכויות סוציאליות?

נועה בן שבת: ישלמו לו את זה כשהוא יצא מהארץ.

חיים כץ: בא אזרח ישראלי, עובד בארץ רגיל, צובר זכויות פנסיוניות ומקבל אותן בגיל 67 כפנסיה.

חיים כץ: עובד זר שמגיע ל-5 שנים לא צובר זכויות פנסיוניות.

חיים כץ: הוא צובר כסף, אבל הוא לא יכול לצבור את זה לפנסיה.

חיים כץ: עכשיו באה המדינה ואומרת, קבלת רישיון עד ה-1 בינואר 2021, אם לא יצאת מהארץ ולקחת את הכסף, איבדת אותו.

אוסאמה סעדי: למה?

חיים כץ: כי לא יצאת מהארץ.

חיים כץ: אתה בלי רישיון פה.

חיים כץ: זה לא מאהבת מרדכי, הצבירה של הכסף, שתעמוד בתנאי הרישיון.

חיים כץ: באת מחו"ל, אנחנו לא רוצים שתיקח מקום של עובד ישראלי כשיש עובד ישראלי.

חיים כץ: החלטנו שבמשך 5 שנים נכשיר עובד ישראלי ואז תיקח את כל הכסף ויהיה לך תמריץ לצאת כי אתה יודע שצברת כבר סכום מכובד לכאורה ותלך.

חיים כץ: אם אתה לא הולך, לא קרה כלום, לא תקבל את הכסף הזה.

אוסאמה סעדי: זה לא בסדר.

חיים כץ: זה מה יש.

אופיר סופר: אני רוצה לשאול כמה התמריץ הזה מיושם בפועל?

אופיר סופר: עובדים זרים שנשארו יותר מחצי שנה אחרי שפג להם האישור, אני רוצה לדעת אם זה מיושם בפועל שהוא לא מקבל את הכסף.

דיקלה חורש: אפשר לפנות לרשות ההגירה לקבל מהם מידע.

דיקלה חורש: היא מנהלת את קרן הפיקדון.

חיים כץ: זה מיושם.

חיים כץ: שלום לשושנה מרשות ההגירה, חבר הכנסת אופיר סופר שואל כמה אנשים בפועל נשארו מעבר לרישיון שלהם בלי היתר וכשהם יצאו קיבל את הכסף.

חיים כץ: שאלה שניה, למה התקרה של 884 שקלים?

שושנה שטראוס: אני יכולה להשיב לשאלה השנייה ואני אתן לגורמי המקצוע לתת נתונים לגבי השאלה הראשונה.

שושנה שטראוס: לגבי השאלה השנייה, כתוב בחוק בסעיף קטן (ו) שאם ההפרשות הן גבוהות מהסכום שנקבע בסעיף, אז צריך לשלם את הסכום הגבוה מבין שניהם: "היה הסכום הכולל המשתלם לפי פסקה (ו) קטן מהסכום שנקבע לפי סעיף קטן (א) או לפי סעיף קטן 1(יא)(1) לפי העניין, יעביר המעסיק לקרן או לחשבון הבנק, לפי העניין, את ההפרש שבין שני הסכומים".

שושנה שטראוס: בסופו של דבר, כל הסכומים אמורים להשתלם לפיקדון.

חיים כץ: אז למה עשו תקרה?

שושנה שטראוס: זו ההיסטוריה החקיקתית של הסעיף.

חיים כץ: אז תבטלו את התקרה.

שושנה שטראוס: התחילו עם תקרה, אחר כך ראו שעדיף שהכול יהיה שם.

חיים כץ: אני לא רוצה להצטייר כחפיפיניק.

חיים כץ: אני רוצה שיבואו לוועדה בצורה מקצועית ובדוקה.

חיים כץ: אם יש תקרה לכאורה, תבטלו אותה ואז כל סכום שמופרש, מופרש כי אתה עובר את התקרה.

שושנה שטראוס: בהתחלה התקרה הייתה גבוהה יותר, עכשיו התקרה נמוכה יותר.

חיים כץ: אז תעדכנו את התקרה.

חיים כץ: כשאתם באים לפה ומקריאים, אני במקרה בקיא, אבל אל תשימו מכשול בפני עיוור.

חיים כץ: כשאתם מציגים תגידו שכל עובד עובר את התקרה ולכן לא להתייחס לתקרה, תגידו את זה אתם, למה זה צריך לבוא ממני?

חיים כץ: תגידו שהתקרה הייתה נמוכה בעבר, לא עודכנה, צריך לשנות או לבטל את התקרה.

חיים כץ: תשאלי אותם אם הם מוכנים לבטל את התקרה, הכול בסדר.

דיקלה חורש: לגבי שיעורי ההפרשות הרגילות לגמל התקרה היא בסדר.

חיים כץ: היא לא בסדר.

נועה בן שבת: את מתכוונת לקופת גמל לקצבה?

דיקלה חורש: כן.

דיקלה חורש: בלי קרן ההשתלמות.

חיים כץ: אבל את מכניסה לו גם קרן השתלמות.

דיקלה חורש: כבוד היושב-ראש, נבקש לחזור לנוסח התקנות המקוריות ולא לעמוד על השינוי של ההגדרה הזו.

נועה בן שבת: אז תמחקו את פסקה 5.

נועה בן שבת: פסקה 5 לא תהיה בנוסח.

חיים כץ: מה עם גורמי המקצוע שיתנו תשובה לחבר הכנסת אופיר סופר?

חיים כץ: שאל חבר הכנסת אופיר סופר, בשביל מה אתם עושים תקנות ומשקיעים אם בפועל רוב העובדים הזרים, פג תוקפו של הרישיון שלהם בארץ והם נשארים כי הם רוצים להרוויח עוד קצת בלי אישור וכשהם יוצאים אתם נותנים להם את הפיקדון.

חיים כץ: האם נכון הדבר?

עינבל משש: זה לא נכון.

אופיר סופר: סעיף 8(ב) כמה משתמשים בו?

עינבל משש: בסעיף 8 לתקנות יש מנגנון של ניכויים, אנחנו מוצאים אותו כמאוד יעיל, שבדרך כלל לא מעודד שהייה לא חוקית של עובדים, כי הם יודעים שיש להם מה להפסיד.

עינבל משש: ככלל, אצלנו בפיקדון, מאז תחילת המנגנון הזה מופקדים כ-2 מיליארד שקלים בפיקדון עבור 122,000 עובדים זרים, לרבות מסתננים.

חיים כץ: רגע, אני מחלק 2 מיליארד ל-122,000.

עינבל משש: זה סך הכספים שהיו בהפקדות אצלנו.

עינבל משש: עבור 122,500 עובדים, לרבות מסתננים.

עינבל משש: כשמנגנון הניכויים קובע מנגנון פוחת לפי משך השהייה הלא חוקית וכשמדובר בשהייה שהיא מעל 6 חודשים באופן לא חוקי - - -

חיים כץ: זה יוצא 16,500 לכל עובד

נועה בן שבת: יש את העובדים היותר ותיקים שכבר נצבר להם יותר והעובדים החדשים שעוד לא נצבר להם.

אופיר סופר: יש להם אפשרות לא לעשות את ההפחתה.

אופיר סופר: יש סעיף שנקרא סעיף 8(ב), כמה נעשה שימוש בסעיף הזה?

עינבל משש: אין לי בדיוק את הנתון כרגע, אבל אני יכולה להגיד לך שלא הרבה.

עינבל משש: הוא היה מעט יותר פעיל בתקופת הקורונה, שבאמת נבצר מאנשים לעזוב בתקופה שנקבעה להם.

עינבל משש: אבל ככלל, זה לפי התקופה, מעל חודש עד חודשיים זה 15% וכך זה עולה עד 6 חודשים.

עינבל משש: מי שמעל 6 חודשים 100% מהפיקדון מנוכה לו והמנגנון הזה מאוד יעיל.

עינבל משש: רואים את זה בענפים שהוא קיים.

נועה בן שבת: הסעיף שאני אקריא מנוסח מחדש והשינוי בו זה שהוא מעביר את כל הענפים לתוספת השנייה.

נועה בן שבת: "2.

נועה בן שבת: במקום תקנה 2 לתקנות העיקריות יבוא: 2.

נועה בן שבת: פיקדון בעד עובד זר.

נועה בן שבת: (א) מעסיק בענף המפורט בתוספת השנייה לחוק ישלם בעד כל עובד זר בעל רישיון לעבודה באותו ענף שהוא מעסיק, פיקדון בסכום מרכיב הפיצויים ומרכיב תגמולי המעסיק שעליו לשלם בעד משרה מלאה לפי צווי הרחבה או הסכמים קיבוציים החלים עליו.

נועה בן שבת: (ב) על אף האמור בצו הרחבה, בהסכם קיבוצי או בחוזה עבודה, תשלום סכום הפיקדון כאמור בתקנה משנה (א) יהיה בעד חודש ההעסקה הראשון של העובד ואילך.

נועה בן שבת: " בדיון הקודם הוסבר שבניגוד לצווי ההרחבה שמתחילים מהחודש השישי למי שאין לו קופת גמל, אנחנו מדברים על תשלום מהחודש הראשון.

נועה בן שבת: אם נעבור לקרוא את התוספת השנייה אליה אנחנו מפנים, זה מופיע בעמוד לפני האחרון והיא אומרת שלפי תקנה 2 יש לנו:

נועה בן שבת: מעסיק בענף המלונאות.

נועה בן שבת: "3.

נועה בן שבת: החלפת תקנה 3א.

נועה בן שבת: במקום תקנה 3א לתקנות העיקריות יבוא: 3א.

נועה בן שבת: תשלום פיקדון יחסי.

נועה בן שבת: על אף האמור בתקנות משנה 2(א)ו-3(א), עבד עובד זר כאמור בהן רק בחלק מימי החודש, בשל אחד מן הטעמים המפורטים להלן, יהיה סכום הפיקדון שעל המעסיק לשלם בעדו בשל אותו חודש שווה למכפלת הסכום האמור בתקנות המשנה האמורות, לפי העניין, במספר ימי עבודתו של העובד הזר באותו חודש, לרבות המנוחה השבועית, חופשה שנתית, ימי מחלה וימים שאין עובדים בהם לפי דין, הסכם קיבוצי או צו הרחבה ובכלל זה ימי חג, כשהוא מחולק במספר כל הימים שבחודש האמור:

נועה בן שבת: סיום עבודה שלא באותו חודש;

נועה בן שבת: זה תיקון נוסחי, הסעיף כבר היה כתוב בתוך סעיף 3א, אז הוא היה רק לענף המלונאות, ענף המלונאות עבר לתוספת והסעיף הזה יחול על כל הענפים.

נועה בן שבת: "4.

נועה בן שבת: תיקון תקנה 8.

נועה בן שבת: בתקנה 8 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "(ה) יראו מעסיק שהפקיד לפיקדון כאמור בסעיף 1יא(ו) לחוק ובתקנות אלה, כמי שעמד בחובתו, אף אם נוכו מהעובד כספים מכספי הפיקדון כאמור בתקנה זו.

נועה בן שבת: "

דיקלה חורש: זו העברה לבקשת המעסיקים, שעמדו בחובה החוקית שלהם, גם אם בסופו של דבר נעשה ניכוי על ידי רשות ההגירה.

דיקלה חורש: הם עמדו בחובה שלהם ככל שביצעו את ההפרשות המחויבות לפי צווי ההרחבה.

נועה בן שבת: זאת אומרת שזה רק סעיף מבהיר.

נועה בן שבת: סברתם ככה גם קודם.

נועה בן שבת: מי שהפקיד בפיקדון, גם אם הכספים בסופו של דבר לא הגיעו לידי העובד כי הם נוכו בגלל איחור ביציאה שלו מישראל, המעסיק עשה את חובתו.

נועה בן שבת: "5.

נועה בן שבת: תיקון תקנה 14.

נועה בן שבת: בתקנה 14 לתקנות העיקריות אחרי "שבתוספת" יבוא "הראשונה"; 6.

נועה בן שבת: תיקון התוספת.

נועה בן שבת: בתוספת לתקנות העיקריות, בכותרת, אחרי "תוספת" יבוא "ראשונה"; 7.

נועה בן שבת: הוספת התוספת השנייה.

נועה בן שבת: אחרי התוספת הראשונה לתקנות העיקריות תבוא: "התוספת השנייה" 8.

נועה בן שבת: תחילה.

נועה בן שבת: תחילתן של תקנות אלה לגבי מוסדות סיעוד שהם מעון שקיבל רישיון לפי סעיף 2 לחוק הפיקוח על מעונות-מהמועד שבו יפרסם השר הודעה בדבר קבלת החלטת ממשלה המסדירה חלוקת היתרים למוסדות אלה, כאמור בהחלטת ממשלה מספר 183 מיום י"ג בתמוז התש"ף (5 ביולי 2020)".

נועה בן שבת: תוכלו להסביר בבקשה למה אנחנו דוחים את מועד התחילה לגבי המוסדות האלה, שהם מעונות של משרד הרווחה?

דיקלה חורש: החלטת הממשלה שמסדירה את המכסות האלה למוסדות שתחת משרד הבריאות ותחת מוסדות הרווחה קובעת שתהיה מכסה של 500 עובדים למוסדות של הרווחה רק אחרי שיוקם צוות שימליץ על אופן ההקצאה של העובדים במוסדות האלה ואחרי שההמלצה הזו תבוא לאישור הממשלה.

דיקלה חורש: בקשנו להבהיר שזה יהיה רק אחרי שתהיה החלטת הממשלה הזו, תכנס לתוקף חובת הפיקדון.

נועה בן שבת: אבל סדר הדברים הוא שקודם כל צריכה להיות החלטה על חלוקת המכסות.

נועה בן שבת: אחר כך מתחילים לתת היתרים ואחר כך עובדים וברגע שהם מגיעים לארץ מתחילה חובת הפקדת הפיקדון.

נועה בן שבת: היום אין עובדים בענף הסיעוד שהם עובדים זרים שהם לא מסתננים, בענף מוסדות הסיעוד.

דיקלה חורש: לא.

נועה בן שבת: "9.

נועה בן שבת: הוראת מעבר.

נועה בן שבת: על אף האמור בתקנה 5(א) לתקנות העיקריות, יעביר מעסיק בענף התעשייה ומעסיק בענף מוסדות סיעוד את כספי הפיקדון בעד התקופה שעד 30 ימים מיום פרסום תקנות אלה ברשומות, לחשבון הבנק כהגדרתו בתקנות העיקריות, ביום 1 לחודש שלאחר תום 30 ימים מיום תחילת התקנות".

נועה בן שבת: זאת אומרת שההנחה שלכם שיכול להיות שלמחרת פרסום החוק, כבר יגיע עובד זר לישראל וכבר צריך להפקיד לו ואתם נותנים למעסיק עוד קצת זמן עד שהוא מפקיד את הכספים האלה.

דיקלה חורש: כדאי שגם רשות ההגירה יתייחסו לזה כי זה מנגנון ההפקדה לקרן הפיקדון.

דיקלה חורש: קודם כל נחתמו שני הסכמים בי-לטראליים להבאת עובדים זרים למוסדות סיעוד אז נקווה מאוד שיגיעו אחרי שיותקנו התקנות.

דיקלה חורש: לגבי מועד התחילה, זה נועד לתת זמן התארגנות לרשות וגם זמן התארגנות להעביר רטרואקטיבית את התשלומים למעסיקים.

נועה בן שבת: סיימנו את קריאת התקנות.

חיים כץ: עד מתי אנחנו יכולים להתכנס?

חיים כץ: אם אנחנו רוצים לקבל חומר מהתעשיינים ולאשר את התקנות שלהם?

נועה בן שבת: למעשה מחכים להחלטת ועדת הכנסת מתי תצא הכנסת לפגרה.

נועה בן שבת: כל עוד ועדת הכנסת לא מודיעה על פגרה ועל מגבלות עבודת הוועדה, אז הוועדה ממשיכה לעבוד כרגיל.

חיים כץ: אבל ועדת הכנסת יכולה להתכנס היום ולהחליט שהכנסת יוצאת היום לפגרה.

נועה בן שבת: אז היא גם מגבילה ואומרת שכל ועדה יכולה לדון כך וכך ימים מראש.

נועה בן שבת: אם אנחנו מאשרים את התקנות עכשיו, אנחנו מאשרים אותם בלי התעשיינים.

חיים כץ: אני מבקש לשמוע את רון תומר.

דיקלה חורש: אפשר לשמוע גם את התייחסות הגורמים המקצועיים אצלנו לתעשייה?

חיים כץ: ברגע שהם לא הביאו חומר לוועדה, הם לא אמרו את דברם.

דיקלה חורש: יש גם את הממונה על זרוע העבודה - - -

חיים כץ: אבל למה לא העברתם לוועדה?

חיים כץ: אתם באים לבקש ממני אישור ולא העברתם חומר לוועדה.

חיים כץ: רון תומר בבקשה.

חיים כץ: לא הייתה בתחילת הדיון, אמרתי שחשבתי שלא צריך ואחרי שפנית אלי ואמרת שזה חשוב, רציתי להקריא ולהעלות את זה להצבעה היום.

חיים כץ: אבל הכנסת צריכה לעבוד מסודר כרגולטור ומשרד העבודה לא העביר את החומר ואת הסיכומים מולכם.

חיים כץ: אנחנו לא יודעים איזה ענפים ולא יודעים כלום.

חיים כץ: ועדת הכנסת יכולה להחליט היום שהכנסת יוצאת לפגרה ואני לא יכול להתכנס יותר.

חיים כץ: נכון להיום היא לא התכנסה והיא גם לא אמורה להתכנס, אבל היא יכולה.

אוסאמה סעדי: היא התכנסה היום.

אוסאמה סעדי: על סדר היום היה קביעת פגרת בחירות, בסוף זה לא עלה, לא דנו בזה וננעלה הישיבה.

חיים כץ: אבל היא יכולה להתכנס שוב אחרי הצוהרים ולקבל החלטה.

חיים כץ: אנחנו מאוד רוצים לעזור לך, בשביל זה התכנסנו, אבל לא הביאו לנו את החומר.

חיים כץ: אתה רוצה שאני אחתום לך על סכום בלי שאני אדע מה הסכום שאתה הולך לרשום?

חיים כץ: אני רוצה שתבין את הסיטואציה שאני נמצא בה.

חיים כץ: הוועדה לא קבלה את החומר, באתי לפה על מנת לעזור לך.

חיים כץ: צלצלת אלי, אני מכבד את הדרישה שלך.

חיים כץ: השאלה הבאה שלי היא אם אתה רוצה שאני אאשר לך חתימה על צ'ק בליינד ואחר כך תוכל לרשום איזה סכום שאתה רוצה?

חיים כץ: תענה לי.

רון תומר: אני לא יודע מה גרם לזה שהחומר המלא לא בפניך.

חיים כץ: זלזול בוועדה.

חיים כץ: נדמה להם שהם יכולים לבוא לפה והכנסת היא חותמת גומי.

חיים כץ: הוועדה הזאת לא עובדת ככה.

חיים כץ: הוועדה רוצה לדעת על מה היא מצביעה ומה היא מאשרת.

רון תומר: אנחנו מכירים את פועלכם ואני לא מצפה שהוועדה תהיה חותמת גומי.

רון תומר: מצד שני אני חייב להביע את המצוקה האמיתית.

רון תומר: הכרת את זה מהתעשייה האווירית - - -

חיים כץ: אני מנוע מלדבר על התעשייה האווירית, תראה לי רק דברים שקיימים בארץ.

רון תומר: אז אגיד קודם ליושב-ראש ולחברי הוועדה, כשאין לך את העובד המקצועי, זה משבית לא רק את העבודה שלו אלא את כל קו הייצור.

רון תומר: העבודה פחות יעילה, עם פחות פריון.

רון תומר: חסרים לנו היום חרטים, כרסמים, נפחים, בוני מבלטים, מפעילי מכונות עיבוד שבבים, רתכים קרים.

רון תומר: אדוני יודע שאי נלחם חודשים בתקציב ולצערי זה לא מבוצע לקיים הכשרות.

רון תומר: לא אכנס כרגע למה הכשרות לא יצאו לדרך, אבל זה המצב.

רון תומר: גם אם הכשרות יצאו מחר לדרך ושר האוצר יריץ את מרכז ההכשרות ויתחילו להכשיר אנשים, זה עניין של שנים למקצועות האלה.

רון תומר: אני מביא לך את המצוקה מהשטח.

רון תומר: אם לא היינו בסיטואציה בלתי אפשרית שהכנסת יכולה להתפזר כל רגע, הייתי אומר נחזור מחר, נחזור מחרתיים.

רון תומר: רק שאם זה לא יקרה, אדוני יודע, אנחנו נהיה תקועים חודשים במצב שלאף אחד לא קל.

רון תומר: אני לא מבקש צ'ק פתוח, אבל הצורך הזה קיים, הכאב קיים ואני יכול להבטיח לך שהוא אמיתי ושהוא מהשטח.

רון תומר: אני יכול להבטיח לך שאנשים רבים נתקעים כתוצאה מזה.

רון תומר: יכולתי להביא לך שורה של תעשיינים שנפגעים מזה ואנחנו כבר שנתיים אחרי התקנות האלה.

רון תומר: כמו שאדוני יודע, לצערי בשנה האחרונה, חרף כל משבר הקורונה, לא היו שום הכשרות לאנשים חדשים.

רון תומר: זה לא שהמצב השתנה.

רון תומר: אני לא אפתח את כל הצרות שלנו עם החל"ת הלא הגיוני הזה בלי שום מנגנונים לעודד אנשים לחזור לעבודה היום.

רון תומר: אני צריך כרגע את קו החמצן הזה שבלעדיו כל קו ייצור שימות לא יהרוג אתו רק את התעשיין, הוא יהרוג אתו הרבה עובדים ישראלים שחיים ממנו כיום.

רון תומר: צר לי שאנחנו בלי כל הנתונים, אבל אם אתה שואל אותי אם ההכרעה היום לקחת החלטה בלי הנתונים ולסמוך עלינו שהצורך קיים ואמיתי או לא לקחת החלטה כי באמת מה שנעשה פה לא בסדר, אז דברנו בינינו ואני יודע כמה העובדים והתעשייה חשובים לך, אין אופציה אחרת.

רון תומר: אופציה שלישית לצערי כנראה לא קיימת.

רון תומר: עדיף לבחור את החיים.

רון תומר: הדרישה כבר שנתיים עומדת ככה, אז גם אם נגזים קצת, ולא נגזים, עדיף לתת את החיים ולא את המוות למקומות האלה.

רון תומר: עם יד על הלב, הצורך אמיתי.

רון תומר: הבעיה אמיתית.

רון תומר: אנחנו שנתיים סביב זה ופשוט חייבים את זה.

חיים כץ: קודמתך שדברה אתנו, אמרה הנדסאים.

חיים כץ: שאלתי אותה למה צריכים הנדסאים?

רון תומר: מסתבר שיש כמות מסוימת, זה לא העיקר.

רון תומר: העיקר הם המקצועות האחרים.

רון תומר: מדובר גם בהנדסאי פיזיקה למשל, אל תשאל אותי למה.

רון תומר: אני לא יודע בדיוק איפה אני צריך את הנדסאי פיזיקה אחד לאחד, אבל יש היום מחסור בהנדסאי פיזיקה.

רון תומר: אם לא אביא הנדסאי פיזיקה מחו"ל לא אוכל למלא את החסר עם דוקטורנטים.

רון תומר: אין הנדסאי פיזיקה בארץ, אני לא יודע להסביר למה.

רון תומר: פשוט אין.

חיים כץ: במקום הנדסאי פיזיקה אתה יכול לקחת מהנדס פיזיקה, או בוגר אוניברסיטה שלוש שנים.

רון תומר: לפיזיקאים היום יש באקדמיה ובחברות תפקידים אחרים למי שסיים דוקטורט או תארים ראשון ושני.

רון תומר: הם לא רוצים לעבוד בתעשייה בטח לא בלבל הזה.

רון תומר: יש גם מחסור.

רון תומר: אם שנתיים לא אוישו התפקידים האלה, התעשיין יעשה הכול כדי לאייש את התפקיד כי בלי התפקיד הוא לא יכול לעבוד.

רון תומר: שנתיים לא איישנו את התפקידים האלה.

רון תומר: אני מכיר את חברי התעשיינים והם לא טיפשים, אז יש כנראה כשל שוק כרגע.

רון תומר: כיוון שהפתרון שאני רוצה לעשות עם ההכשרות עוד לא עובד, תאמין לי שאני לא אוותר עד שזה יעבוד, זה חלק מהמשימות שבגללם נבחרתי, אז אם זה כרגע לא עובד אז אפשר לסגור או שנגיד שכרגע נשמר וננסה לגרום לזה לעבוד.

חיים כץ: תעביר במייל לוועדה את הרשימה של המקצועות.

חיים כץ: נראה מה צריך ומה לא צריך.

רון תומר: בסדר גמור.

חיים כץ: אנחנו רוצים לעודד תעסוקה.

חיים כץ: אז אני מבין שרתכים אי אפשר וחרטים אי אפשר כי אתה לא יודע להכשיר אותם.

חיים כץ: אבל הנדסאים, אפשר לקחת מהנדס מתחיל, הוא ישמח לעבוד כהנדסאי לפרק של שנה שנתיים אם אין לו עבודה.

חיים כץ: אני יודע, אני בא משם.

רון תומר: אני מסכים עם ההיגיון של הדברים, אבל השטח מדבר.

רון תומר: זה לא שמישהו סתם לא רוצה, הוא ירה לעצמו ברגל אם אין לו עבודה שנתיים ולא הצליח לאייש משרה?

רון תומר: המשרות האלה לא מאוישות שנתיים ותאמין לי שמשלמים שכר גבוה, מוכנים להביא ישראלים בשכר מעל ומעבר, זה ולא מגיע מרצון לחסוך.

רון תומר: הנזק בלא לנהל את המשרה הוא הרבה יותר גבוה מהשכר.

רון תומר: עצם זה שזה לא קורה, זה אומר שיש לנו כשל.

רון תומר: אם יש לנו כשל צריך לפתור אותו.

רון תומר: אבל עד שנפתור אותו צריך לשמור את הבן אדם בחיים.

חיים כץ: אנחנו נמצאים במשק אבטלתי גדול, עם הרבה חל"ת.

חיים כץ: אתה מאמין באמונה שלמה שאני רוצה בהצלחת התעשייה.

רון תומר: אני מאמין.

חיים כץ: אין לי שום אינטרס לפגוע בתעשייה.

חיים כץ: יחד עם זאת, אני לא רוצה לקחת אופציה של עובדים ישראלים להשתלב בעבודה בגלל שלתעשיין יותר זול להביא עובד זר לארץ ב-130% מהשכר כשאין לו יחסי עובד מעביד.

חיים כץ: הוא יכול לקחת אותו לפרויקט מסוים, לפרק זמן מסוים, זה יותר נוח.

חיים כץ: קוראים לזה גמישות ניהולית.

חיים כץ: הרבה מעסיקים מוכנים לשלם על גמישות ניהולית.

חיים כץ: שיוכלו מתי שהם רוצים לפטר עובדים.

חיים כץ: אני מבין שבמקצועות המסורתיים אין עובדים.

חיים כץ: אין חרטים, אין רתכים, אין מסגרים.

חיים כץ: אני מבין אותך.

חיים כץ: אבל יש מקצועות שאני יודע שאפשר לקחת מהנדס מתחיל שאין לו עבודה ולשלב אותו, אבל אולי זה לא נוח לתעשיין כי הוא רוצה גמישות ניהולית.

חיים כץ: אז תשלח לי את רשימת המקצועות ואני אומר לך שתקבל 95% מהרשימה.

חיים כץ: 5% לא תקבל.

חיים כץ: מאחר ואתה בן אדם מוכשר, אני לא יודע אם בכל הבחינות במהלך החיים שלך הוצאת ציון של 95%?

חיים כץ: אנחנו נקריא גם את התעשיינים ואני אעשה רביזיה רק על התעשיינים ואעשה דיון אחרי שאראה את הרשימה.

נועה בן שבת: אני רוצה להציע משהו.

נועה בן שבת: אם אתה רוצה להצביע על מה שקראנו לגבי ענפי הסיעוד.

נועה בן שבת: על זה לבקש רביזיה אם תרצה להכניס את ענפי התעשייה.

נועה בן שבת: על התעשייה תוכל לבקש רביזיה כדי להכניס אותם, אם תחליט שבכל זאת אתה רוצה להכניס את ענפי התעשייה.

חיים כץ: אז תקריאי גם את התעשייה.

נועה בן שבת: אני לא אקריא אותם כי אז אם תאשר גם את התעשייה, כרכתם אותם יחד.

חיים כץ: אין לי בעיה עם הסיעודיים, צריך לאשר את הסיעודיים.

נועה בן שבת: נאשר את הסיעודיים.

נועה בן שבת: תוכל אחר כך לבקש רביזיה ולהגיד שתרצה לדון כשתדע שאתה רוצה להכניס גם את התעשיינים.

חיים כץ: נעשה דיון חדש.

נועה בן שבת: אתה לא יכול לעשות דיון על התעשיינים לבד, כי אלה לא התקנות שמונחות בפנינו.

נועה בן שבת: התקנות שמונחות בפנינו כוללות שני גורמים.

חיים כץ: אפשר לעשות פיצול?

נועה בן שבת: אין לנו אפשרות תקנונית לעשות פיצול של תקנות.

דיקלה חורש: הרשימה נשלחה אליכם במייל.

רון תומר: הנדסאים זה בערך 7% מכל הרשימה.

רון תומר: כמו שדברת על הציונים, אני מוכן לחיות עם 93%.

רון תומר: אני בתפקיד נשיא התאחדות התעשיינים לא כדי לחסוך 5,10,20 שקלים לתעשיינים, זו לא הנקודה.

רון תומר: אני בתפקיד הזה כדי לקדם דרך והדרך שלי היא כן להכשיר עובדים ישראלים וכן לשלם שכר הולם וכן להשיג עובדים מהפריפריה.

רון תומר: אם אני אשב על הכיסא הזה כדי להילחם על עוד 5,000 שקל לתעשייה או לא, ברגע זה אני הולך הביתה.

רון תומר: יש חזון להתאחדות והחזון הוא כן לקדם עבודה ישראלית חשובה בשכר גבוה ועם ידע.

רון תומר: אבל כרגע אין, זו הבעיה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, באופן עקרוני אני נגד התקנות האלה .

אוסאמה סעדי: עובד, חוקי לא חוקי, שהמדינה תתמודד עם התופעה באמצעים שונים בלי לפגוע בזכויות סוציאליות של עובדים.

חיים כץ: לא פוגעים.

אוסאמה סעדי: פוגעים, כי אתה לוקח את הזכויות הסוציאליות כבן ערובה לכך שהוא יצא מהארץ.

אוסאמה סעדי: אם הוא לא יוצא, הוא לא יקבל את זה, זו פגיעה.

חיים כץ: אני אגיד לך למה אתה לא צודק.

חיים כץ: אני לוקח עובד שכיר, צובר את מה שהעובד הזר צובר, הולך לקופה, לא יכול להוציא אותה לפני גיל 67.

חיים כץ: כשהוא מוציא אותה לפני גיל 67 הוא משלם קנסות, 35% על הקרן.

חיים כץ: העובד הזר מקבל את זה נטו.

אוסאמה סעדי: אז תנכה לו - - -

חיים כץ: לא אנכה לו, כי אני לא רוצה לפגוע בו.

חיים כץ: דבר שני, מאחר וזו קופה קצבתית, החלטתי לצאת לפנסיה בגיל 66.

חיים כץ: כמה מס אני משלם על הקנס לכל החיים על הצבירה?

חיים כץ: 7% על כל שנה.

חיים כץ: הורדתי את הפנסיה שלי ב-5%.

חיים כץ: לכן אני לא חושב שיש פה פגיעה, יש פה הטבה.

חיים כץ: העובד הזר מושך את זה, מה שעובד ישראלי לא יכול לעשות אחרי 5 שנים ולא לוקחים לו שקל.

חיים כץ: גם אצל עובד ישראלי קוראים לזה קרן פנסיה ולעובד הזר זה פיקדון.

אוסאמה סעדי: אני נגד התקנות באופן עקרוני.

חיים כץ: מותר לך.

חיים כץ: בסדר גמור.

דיקלה חורש: אני אשמח אם הגורמים המקצועיים אצלנו, שריכזו את עבודת הצוות, ידברו.

מוריה ברוט: שמעתי את ההתייחסויות ואני מצטערת שהחומר לא הגיע לוועדה לפני.

מוריה ברוט: אני אשמח להתייחס ולומר שהשיקולים האלה הם השיקולים שהנחו את העבודה של הוועדה איך לאזן את ההקצאה של 2,000 עובדים זרים.

מוריה ברוט: בדיוק מהשיקולים שמצד אחד אנחנו רוצים לעודד את התעשייה ולעזור לה להעסיק עובדים שהיא לא מצליחה להעסיק היום אבל חלילה לא להגיע למצב שפוגעים בתעסוקה של ישראלים על ידי כך שעלול להיווצר תמריץ להעסיקה שהיא זולה יותר, פר פרויקט ועוד כל מיני דברים כאלה.

חיים כץ: למה צריך חשמלאי מעשי מחו"ל?

רון תומר: הרשימה נעשתה מצרכים מהשטח.

רון תומר: שנתיים לא היה ניתן לגייס חשמלאים מעשיים.

חיים כץ: חשמלאי מעשי זה 15 אמפר.

חיים כץ: זה מתחילים.

רון תומר: עובדה שיש מחסור.

רון תומר: גם בענף הבניה חסרים חשמלאים כאלה.

רון תומר: זו המציאות.

חיים כץ: אתה יודע כמה מפטרים הנדסאי מוכנות בתעשייה האווירית?

חיים כץ: אתה יכול לקלוט אותם חופשי.

רון תומר: השאלה אם הם מוכנים לעבוד בתפקיד של חשמלאי בענף הבניה.

רון תומר: אני אומר שוב, הרשימה הזו נעשתה מצרכים אמיתיים בשטח.

רון תומר: לא ישב מישהו על מחשב וכתב מה שהוא רוצה.

רון תומר: זה מה שנעשה בסקר עם תעשיינים וזה לא סקר שנעשה פעם אחת, אלא כמה פעמים.

חיים כץ: מלגזנים?

רון תומר: אין מלגזנים.

רון תומר: זה לא קיים.

רון תומר: אני השבתתי את המחסן אצלי כשמלגזן אחד קיבל שלושה חודשים בבית בגלל תאונת עבודה, השני התפטר.

רון תומר: לקח לי שבוע וחצי למצוא מלגזן.

רון תומר: גם כך אחרי שכמעט התאבדתי על זה ואני נמצא במקום מרכזי שעוד יש בו היצע.

חיים כץ: כמה זמן לוקח לך להכשיר מלגזן?

רון תומר: לוקח זמן והבעיה שלא באים אנשים שרוצים ללמוד את העבודה.

רון תומר: גם היום, עם מאות האלפים שיושבים בבית, הם לא רוצים לבוא להכשרות האלה כי בינתיים הם מקבלים חל"ת ויושבים בית.

רון תומר: אם היו מלגזנים, מישהו היה מחכה שנתיים?

רון תומר: אם מלגזן אחד חולה, המחסן עובד בצורה לא יעילה.

רון תומר: דבר עם יבואנים, לא אתי, אין מלגזנים.

רון תומר: אנחנו מנסים להביא רובוטים, אבל מי שאין לו כסף לא יוכל להביא מלגזה רובוטית.

רון תומר: אז זה בכלל במקום העובד.

רון תומר: אין לי בעיה עם זה כי זה מעלה פריון.

רון תומר: הדברים האלה מהשטח.

רון תומר: למשל נהגי משאיות.

רון תומר: למה אין נהגי משאיות?

רון תומר: תנסה למצוא נהגי משאיות, אין.

אמונה יוסף: אפשר בבקשה לנסות להסביר את עניין ההקצאות?

אמונה יוסף: הייתה חלוקה של הקצאה של 2,000 עובדים להם היה ביקוש מהשוק.

אמונה יוסף: בנוסף לביקוש, הייתה ביניהם חלוקה לפי השכר.

אמונה יוסף: בהתאם לזה חולקו ה-2,000 עובדים ל-4 קטגוריות: קטגוריה שיש בה ביקוש בגלל שכר גבוה, קטגוריה שיש בה ביקוש בשכר נמוך, קטגוריה שאין בה ביקוש אבל השכר גבוה וקטגוריה שאין בה ביקוש והשכר בה נמוך.

אמונה יוסף: בהתאם לזה הוכנה רשימה והוקצו כמויות שונות של עובדים.

חיים כץ: אל תקריאי מהדף, כמה חשמלאים מעשיים את צריכה?

חיים כץ: כמה אישרת להם?

אמונה יוסף: זה הראשון בשורה תחת המקצועות שיש להם ביקוש גבוה.

אמונה יוסף: סך הכול 800 מתוך ה-2,000 בגלל שיש שם כשל שוק.

חיים כץ: כמה חשמלאים מעשיים אישרת?

אמונה יוסף: לא אישרתי בכלל חשמלאים מעשיים.

אמונה יוסף: ההמלצה הייתה לרשימה שמופיעה לך, חשמלאים, מכונאי חשמל, כל אלה הם מקצועות שיש להם ביקוש בשוק ויש גם כשל שוק בהקשר של שכר נמוך ולכן התבקשו שכל מי ש - - - יוקצו להם 800 עובדים.

חיים כץ: כמה טכנאי תמיכה בטכנולוגיות המידע אישרת?

אמונה יוסף: אני מסבירה.

חיים כץ: אל תסבירי, אני רוצה מספרים.

חיים כץ: כמה טכנאי תמיכה אישרת?

אמונה יוסף: אין לי מספרים ממשיים, אבל בסך הכול מדובר ב-800 עובדים.

חיים כץ: הנדסאי אלקטרוניקה בתוך ה-800?

אמונה יוסף: כן.

אמונה יוסף: כל הרשימה שמונחת בפניך הם בתוך ה-800.

חיים כץ: הרתכים בתוך ה-800?

אמונה יוסף: רתכים בתוך ה-800.

חיים כץ: מתקיני בידוד בתוך ה-800?

אמונה יוסף: כן.

חיים כץ: עד המרכיבים כולל?

אמונה יוסף: כן.

אמונה יוסף: עד המרכיבים כולל, 800 בתוך ה-2,000.

חיים כץ: 800 לכמה זמן?

אמונה יוסף: שנתיים.

חיים כץ: כל התכנית הזו לשנתיים?

אמונה יוסף: כן.

חיים כץ: שנים 2021-2022?

נועה בן שבת: כניסה למשך שנתיים אבל נשארים למשך שלוש שנים?

דיקלה חורש: עד ה-13 בדצמבר 2022.

נועה בן שבת: יכולים להיכנס או יכולים לצאת עד ה-13 בדצמבר 2022?

אמונה יוסף: יש כבר עובדים מומחים בארץ.

אמונה יוסף: לא נכניס בבת אחת 2,000 עובדים, חלק מהעובדים הם תחת הקצאה של עובדים מומחים ומתוך ה-2,000 האלה דובר על עובדים שיש להם ביקוש וגם השכר שלהם גבוה, ככה שלא פוגעים במקומות בהם - - -

חיים כץ: מתוך ה-800 כמה יש כבר בארץ?

אמונה יוסף: אין לי כרגע תשובה לזה.

חיים כץ: למה?

חיים כץ: את לא באה מוכנה לדיון?

חיים כץ: אני דן על רישיונות ואת לא יודעת כמה יש בארץ?

אמונה יוסף: אני כן אציין - - -

חיים כץ: זה לא מעניין אותנו.

חיים כץ: את לא באה מוכנה לדיון אז זה לא מעניין אותנו.

נועה בן שבת: יש אפשרות כרגע לאשר את התקנות לגבי נושא מוסדות הסיעוד.

חיים כץ: שמעת את המצוקה של התעשיינים.

חיים כץ: מה אם הכנסת תתפזר.

נועה בן שבת: אם היא תתפזר לא תוכל לעשות את הרביזיה.

נועה בן שבת: אבל אם לא תתפזר תוכל לעשות רביזיה ולדון בזה.

נועה בן שבת: אתה יכול לעשות הפסקה בישיבה ולחדש אותה בשעה מאוחרת יותר.

חיים כץ: אני רוצה לסיים עם הסיעוד.

חיים כץ: לא רוצה לאבד הכול.

נועה בן שבת: אתה יכול לאשר כרגע את מה שקראנו, לבקש רביזיה, אם תוכל לעשות ישיבה חדשה, אז תעשה ישיבה חדשה וברביזיה תפתח את הדיון גם לנושא התעשייה.

נועה בן שבת: אם לא יהיה אפשר, לפחות נושא הסיעוד יהיה ביד.

נועה בן שבת: אפשר לעשות גם הפסקה בישיבה ולהגיד שתתחדש מאוחר יותר.

חיים כץ: מה אני אקבל בהפסקה?

חיים כץ: איזה נתונים שלא יודעים אני אקבל?

חיים כץ: רשות הגירה יודעים כמה מכסות כאלה יש בארץ?

חיים כץ: חשמלאים, מכונאי חשמל, הנדסאי אלקטרוניקה וכן הלאה.

עינבל משש: יש לנו את הנתונים.

עינבל משש: בסך הכול בענף המומחים יש לנו 5,137 עובדים זרים בארץ.

עינבל משש: לגבי חשמלאים יש 13 בלבד.

חיים כץ: כמה מלגזנים יש מחו"ל?

עינבל משש: אין לי מקצוע כזה של מלגזן.

עינבל משש: רתכים יש 87, מסגרים אין במומחים, חרטים 2 בלבד, כרסנים אין.

חיים כץ: הבקשה לכניסה של ה-800, לכמה זמן הם באים?

עינבל משש: עובד זר שנכנס לארץ, התקופה המקסימלית שהוא יכול לעבוד פה זה 63 חודשים.

עינבל משש: 5 שנים, כל שנה זה מתחדש, אז זו התקופה המקסימלית.

חיים כץ: אלה שיכנסו ב-2022 יוכלו לעבוד עד 2027

עינבל משש: נדמה לי שיש הגבלה בהחלטת הממשלה על התעשייה.

נועה בן שבת: נדמה לי שיש הגבלה לשלוש שנים

עינבל משש: גם אני זוכרת שיש הגבלה.

נועה בן שבת: השאלה אם אתה רוצה להגביל את זה רק לעובדים זרים שנכנסים בשנת 2021 ואז הם יהיו פה לשלוש שנים.

חיים כץ: תגבילי את זה רק לעובדים שיכנסו בשנת 2021, לא בשנת 2022, אני מדבר על התעשייה.

חיים כץ: ניתן את זה לרון תומר שמשדר מצוקה, למרות העבודה החסרה של משרד העבודה שלא באה מוכנה לוועדה ולא הביאו נתונים.

חיים כץ: אנחנו לא רוצים לקחת צ'אנס לפגיעה בתעשייה הישראלית.

רון תומר: תודה אדוני, אני מעריך את זה בשם התעשייה.

אופיר סופר: אם אפשר לבקש את כל הנתונים שישלחו לוועדה.

לינא סאלם: אני מבקשת להתייחס לזה ממשרד המשפטים.

לינא סאלם: יש קושי בזה שאנחנו מגבילים את התקנות לשנה אחת בלבד כי החלטת הממשלה שמכוחה- - -

חיים כץ: יש לכם ברירה לא לקבל בכלל, כי באתם לא מוכנים.

לינא סאלם: אני לא קשורה לזה.

חיים כץ: גם לי יש קושי לאשר את זה

לינא סאלם: אני רק צריכה להסביר מבחינה משפטית שהחלטת הממשלה שקבעה מלכתחילה שכל הנושא של תיקון תקנות עובדים זרים פיקדון יהיה מותנה בכך שתקנות אלה יחולו גם על עובדי ענף התעשייה, היא רק אמרה שלא יחולקו היתרים למעסיקים עד תיקון התקנות.

לינא סאלם: אבל אין בעצם בסיס משפטי למה בכל זאת ההיתרים יהיו לשנה אחת בלבד.

לינא סאלם: זה נושא אחר לגמרי.

לינא סאלם: מבחינה משפטית אנחנו במטריה אחרת.

נועה בן שבת: אומר חבר הכנסת כץ שהוא רוצה לחייב בפיקדון רק את המעסיקים של עובדים בענף התעשייה שייכנסו לארץ בשנת 2021.

נועה בן שבת: זה מה שהוא יקבע בתקנות, שרק הם מחויבים בפיקדון.

נועה בן שבת: איך תפרשו אחר כך את החלטת הממשלה, או איזה שינויים תערכו בהחלטת הממשלה זו שאלה אחרת לגמרי.

לינא סאלם: חלוקת ההיתרים בשנים הבאות לא תהיה בגלל שלא תהיינה תקנות בתוקף?

לינא סאלם: זו הכוונה?

חיים כץ: שהתקנות לא יחולו על העובדים הזרים שייכנסו אחרי 2021.

לינא סאלם: על פי החלטת הממשלה יהיה קושי - - -

חיים כץ: חוק הפיקדון לא יחול על עובדים זרים בענף התעשייה שייכנסו בשנת 2022.

חיים כץ: תנסחו את זה.

לינא סאלם: זה מנוגד להחלטת הממשלה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אז תבואו מוכנים לוועדה.

לינא סאלם: מבחינת משרד המשפטים יש עם זה קושי משמעותי.

נועה בן שבת: מה התוקף בעיניך של החלטת הממשלה אם היא מחייבת את התקנות, האם היא יכולה לגבור על התקנות מבחינתך?

לינא סאלם: הממשלה התכנסה ואמרה שלא יחולקו היתרים למעסיקים בתעשייה עד יתוקנו תקנות הפיקדון ויחולו על המעסיקים.

נועה בן שבת: תקנות הפיקדון שיותקנו אומרות שזה יחול רק על עובדים שיכנסו בשנת 2022.

לינא סאלם: אז זו אפליה בין המעסיקים לעובדים.

לינא סאלם: יש טענת אפליה חזקה בין העובדים בתעשייה לאחר שנת 2021.

חיים כץ: כיושב-ראש הוועדה אני אומר, מאחר והממשלה לא באה לוועדה ברצינות, לא עושה את עבודתה כמו שצריך, על מנת לא לפגוע בתעשייה אנחנו נותנים את התנאים האלה לאלה שייכנסו בשנה אחת.

חיים כץ: בשנה אחת יש לו 800 איש, אני לא נכנס לזה.

נועה בן שבת: זה לא 800 איש, כרגע מה שהציבו לך זה את העובדים בביקוש גבוה ובשכר נמוך.

חיים כץ: זה לא בשכר נמוך.

חיים כץ: לא יגיע לפה רתך ב-50 ₪ לשעה.

נועה בן שבת: אז אולי לא שכר נמוך, אבל בסעיף 2(1) יש עוד מקצועות.

חיים כץ: שמענו את נשיא התאחדות התעשיינים, אני מבין שעורכי הדין מנהלים את המדינה, אני גם מבין שעורכי דין לא אוהבים לקבל החלטות.

חיים כץ: אמר נשיא התאחדות התעשיינים שהוא במצוקה.

חיים כץ: זה שלא עשינו את העבודה שלנו, שהמשרדים לא עשו את העבודה שלהם, נשאלת השאלה אם לפגוע בתעשייה בגלל זה.

חיים כץ: אני לא רוצה לפגוע בתעשייה.

חיים כץ: אז אני נותן לו את כל המכסה בגלל צוק העיתים.

נועה בן שבת: המכסה היא לא 800 אלא 2,000.

נועה בן שבת: נתקן בהגדרה מעסיק, נוסיף את גם מעסיק בענף התעשייה.

נועה בן שבת: בהגדרה "מעסיק בענף התעשייה" נגיד שהוא מעסיק בעל היתר לפי סעיף 1יג' לחוק להעסקת עובד זר בענף התעשייה אם העובד נכנס לארץ לראשונה בשנת 2021.

נועה בן שבת: בתוספת השנייה נוסיף גם את אותו מעסיק בענף התעשייה כמו שהגדרנו אותה וגם בסעיף 9, את אותה הוראה של תשלום 30 יום אחורנית, נכניס גם לגבי מעסיק בענף התעשייה.

טובה ווסר: טובה ווסר מאגף תקציבים.

טובה ווסר: אני מבקשת להתייחס להחלת הפיקדון על 2022.

טובה ווסר: כפי שכבר צוין, החלטת הממשלה קובעת שהפיקדון אמור לחול מעכשיו והלאה על כל העובדים הזרים שנכנסים בתחום התעשייה.

טובה ווסר: יש מטרה ברורה להחלת הפיקדון אני פשוט מנסה להבין למה לא להחיל את הפיקדון גם על 2022?

חיים כץ: כי הממשלה לא עשתה את עבודתה.

חיים כץ: לא התייחסה לוועדה, לא הביאה נתונים.

חיים כץ: אנחנו לא רוצים לחבל בתעשייה הישראלית למרות זה שממשלת ישראל לא עשתה את עבודתה, לכן אנחנו מאשרים רק שנה.

חיים כץ: פעם הבאה תעשו את העבודה שלכם כמו שצריך.

חיים כץ: לפנים משורת הדין, למרות שלא עשיתם את העבודה שלכם כמו שצריך, אני מאשר לתעשיינים.

חיים כץ: אני לא נכנס לאיזה משרד בממשלה לא עשה את עבודתו.

חיים כץ: אני נותן חצי בליינד לתעשיינים בגלל שהייתם חדלי אישים ולא עשיתם את עבודתכם.

נועה בן שבת: הקראנו, הסברנו את התיקונים שנערוך כדי להוסיף גם את ענף התעשייה.

חיים כץ: נעבור להצבעה.

חיים כץ: מי בעד התקנות כפי שהוקראו, גם בסיעוד וגם בתעשייה, ירים את ידו.

חיים כץ: בעד – 4

חיים כץ: נמנעים – אין

חיים כץ: כל ארבעת חברי הכנסת שנמצאים פה, ארבעה במספר, תמכו בתקנות האלה, אין מתנגדים התקנות אושרו.

חיים כץ: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.