ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 176, 2021-01-05 11:37

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, 5 בינואר 2021, כ"א בטבת התשפ"א, הצעת תקנות הזרעים (מכירה) (תיקון), התשפ"א–2020.

יעקב מרגי: תני לנו רקע, מה אתם רוצים שנעשה היום?

דפנה טיש פיגנבוים: קודם כול, תודה רבה על הזימון והטיפול של הוועדה בזמן הקצר הזה ורגע לפני היציאה לפגרה.

דפנה טיש פיגנבוים: נמצאת איתי פה לאה מזור, שהיא יו"ר רשות הזרעים וניהלה את המעבדה הרשמית לזרעים במכון הוולקני ב-25 השנים האחרונות, ונמצאים איתנו בזום שלומית יונס, סגנית מנהל הגנת הצומח, ויגאל הרמתי, מנהל תחום שתלנות וריבוי בהגנת הצומח.

דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו מבקשים תיקון לתקנות הזרעים (מכירה).

דפנה טיש פיגנבוים: מדובר בתקנות שהן חלק ממספר תקנות שהותקנו מכוח חוק הזרעים.

דפנה טיש פיגנבוים: החוק הוא משנות ה-50, התקנות האלה הן משנת 1964, ותוקנו מהותית בפעם האחרונה בסוף שנות ה-80.

דפנה טיש פיגנבוים: גם החוק וגם התקנות מכוחו מסדירים את כל התחום של ייצור, מכירה והתקן לזרעים בישראל.

דפנה טיש פיגנבוים: החשיבות של זרעים באופן ספציפי, שזה הבסיס והיסוד של כל החקלאות לאחר מכן, ואנחנו רוצים להבטיח תקנים נאותים, כדי שכאשר הם יופצו לחקלאים בשלב המכירה, הם יביאו ליבול טוב, ואיכותי ותקין.

יעקב מרגי: מה היה הצורך להביא שינוי?

דפנה טיש פיגנבוים: יש שלושה דברים מרכזיים שהתיקון מבקש לתקן.

דפנה טיש פיגנבוים: לאה, את רוצה להסביר?

אמירה לאה מזור: התקנות נכתבו ב-1964.

אמירה לאה מזור: הן הותקנו לאחרונה ואפילו אפשר להגיד "תיקון חלקי" רק ב-1988.

אמירה לאה מזור: אנחנו מעצמת הייטק בנושא זרעים, הזרעים שלנו, בעיקר של זני ירקות, ידועים בכל העולם, נמכרים במחירים מדהימים, יותר יקר מזהב, ופה יש לנו תקנות שהן תקנות ארכאיות בחלקן.

אמירה לאה מזור: יש פה בדיקות שכבר לא מבוצעות שנים, טוהר הזן למשל.

אמירה לאה מזור: זו בדיקה שמבוצעת רק בחברות הזרעים, ופה היא כתובה בתקנות.

אמירה לאה מזור: חייבים לבטל את זה.

אמירה לאה מזור: יש פה הפניה לשיטות דיגום, כשהשיטות האלה כבר מזמן - - -

יעקב מרגי: כבר לא קיימות

אמירה לאה מזור: הן כבר לא קיימות.

יעקב מרגי: כמה זמן אתם עובדים על התקנות?

אמירה לאה מזור: את האמת?

יעקב מרגי: זה הכיף שלי, להתעלל במשרד המשפטים.

אמירה לאה מזור: אתה יכול להתעלל.

אמירה לאה מזור: מ-2014.

דפנה טיש פיגנבוים: התיקון לתקנות נמצא בשלבים שונים.

דפנה טיש פיגנבוים: המכתב של לאה מתאר: עלה צורך מאנשי המקצוע ב-2014, נעשתה עבודה על ידי אנשי המקצוע במשרד לניסוח והתייעצות.

דפנה טיש פיגנבוים: כמובן אני אציין בצורה מפורשת שנעשתה התייעצות עם רשות הזרעים, שהיא הגוף המייעץ, ואחרי זה עבר בין הלשכה המשפטית במשרד לבין הרפרנטים שלנו בייעוץ וחקיקה.

יעקב מרגי: מאז שהגעתם לכלל גיבוש במשרד החקלאות.

יעקב מרגי: מתי התחיל הדיאלוג עם משרד המשפטים?

דפנה טיש פיגנבוים: הדיאלוג עם משרד המשפטים לדעתי ב-2017.

אמירה לאה מזור: אני חושב שעוד הרבה קודם.

דפנה טיש פיגנבוים: אני בשנה האחרונה מלווה את זה.

דפנה טיש פיגנבוים: את האישור קיבלנו ממשרד המשפטים בשנה האחרונה, חיכינו שתוקם ממשלה, ובקיץ-סתיו האחרונים הגשנו את זה אצלנו כדי שזה יוגש לפה.

דפנה טיש פיגנבוים: לקח קצת זמן, כי צריך ללמד את השרים ולהציג את החשיבות ואת הצורך.

יעקב מרגי: למה צריך ללמד את הרפרנט במשרד המשפטים?

יעקב מרגי: אני סומך על יועצים משפטיים של משרדי ממשלה, שבדרך כלל מתכתבים ומדברים.

יעקב מרגי: כמי שהיה שר, לפעמים הרגשתי שהם יותר פוחדים מהרפרנט שעומד מולם, שחודשיים לפני כן התמחה אצלם בלשכה ועבר למשרד המשפטים.

יעקב מרגי: גם מקרה כזה היה.

יעקב מרגי: היה לי יועץ משפטי ותיק שמשפטן שהתמחה אצלו הפך להיות הקולגה שלו במשרד המשפטים, והוא היה רועד ממנו, פחד מוות.

יעקב מרגי: מה קרה?

יעקב מרגי: אני סומך על היועץ המשפטי של המשרד.

יעקב מרגי: מצדי שישנו את המבנה, שיהיה לו סטטוס כמו של חשב במשרד ממשלתי, שהחשב הכללי נותן לו הנחיות, שייתן לו הנחיות.

יעקב מרגי: למה צריך להעמיס על משרד המשפטים עוד יחידות ולהישאר שש שנים עם מסמך?

יעקב מרגי: תאמינו לי, גם אם לא הייתם עושים את העבודה מאה אחוז, נעמה הייתה מסייעת בידכם, מתקנת אתכם.

יעקב מרגי: למה אני אומר את זה?

יעקב מרגי: שיופיע בדברי הימים של הכנסת שהגיע הזמן.

יעקב מרגי: לא כל דבר צריך לעבור.

יעקב מרגי: אני לא אומר שלא צריך את משרד המשפטים, משרד המשפטים יוכל לומר את דעתו, אני חושב שמשרד המשפטים צריך לקבוע את הכללים, לשמור על אחידות ניסוחית, תיאום חקיקה.

יעקב מרגי: שיקבע את הכללים, לאפשר ליועצים המשפטיים של משרדי הממשלה להתקדם.

יעקב מרגי: אז היינו סוחבים את זה שנתיים, לא שש שנים.

יעקב מרגי: שש שנים זה לוקסוס.

יעקב מרגי: היום מדברים על תקנות של עשור ומעל עשור.

יעקב מרגי: אמרתי את זה לפרוטוקול, אולי אי-פעם מישהו ייקח את זה, יבוא ויעשה משהו.

נעמה דניאל: עשינו הליך של החלפת הערות, והנוסח שהונח על שולחן הוועדה הוא כבר אחרי התייעצות איתנו.

יעקב מרגי: בבקשה, לקרוא.

דפנה טיש פיגנבוים: הצעת תקנות הזרעים (מכירה)(תיקון), התשפ"א–2021 כאמור את התוספת הראשונה מוצע למחוק.

דפנה טיש פיגנבוים: בעקבות בחינת נוסח, נבקש להוסיף פה, כמובן כפוף לשינויי נוסח בתיאום עם נעמה, שבהגדרה "חומר זר" יבוא גם "זרעים של הצמחים המפורטים בתוספת השלישית (להלן עשבים מחבלים) וזרעים של צמחים המפורטים בתוספת השנייה (להלן עשבים שוטים)", כי שתהיה הפנייה מכוח התקנה הזאת לתוספות.

יעקב מרגי: סעיף ההגדרות – האם יש הערות לסעיף ההגדרות?

נעמה דניאל: אולי עו"ד טיש פיגנבוים יכולה להסביר בכמה מילים?

דפנה טיש פיגנבוים: כמובן חלק מההגדרות הותאמו להגדרות הנוכחיות, נגיד "מרכז וולקני" במקום "מכון וולקני".

דפנה טיש פיגנבוים: השמטנו את שתי ההגדרות המרכזיות, כמו שלאה מזור הסבירה פה, "טוהר הזן", ובהקשר הזה גם "אחוז הסטיה" ו"זן מכלוא" זה דבר שכבר לא נבדק שנים על ידי המעבדה, ולכן אין צורך להגדיר אותם בתקנות ולחייב אותם.

דפנה טיש פיגנבוים: התיקון המשמעותי הנוסף, שהדוגמה הרשמית שעד היום נעשתה בהתאם להוראות נוהל הדיגום שנקבעו בתוספת הראשונה, מה שכידוע קשה מאוד לעדכן ולפרט.

דפנה טיש פיגנבוים: היום ההפניה תהיה לנוהל דיגום שיפורסם על ידי המעבדה, וכפי שיפורט בתקנות בהמשך.

דפנה טיש פיגנבוים: נוהל הדיגום יהיה בהתאם להוראות ISTA, שמוגדרות גם פה.

דפנה טיש פיגנבוים: נוספת פה הגדרה של הוראות ISTA, שהיא הגדרה מאוד משמעותית וחשובה, כי היא כורכת לתוך התקנות הישראליות את ההוראות הבין-לאומיות שהעדכון שלהן, והרלוונטיות והמודרניות שלהן כמובן מתאימה יותר למצב בשטח.

דפנה טיש פיגנבוים: זה התיקון המהותי.

דפנה טיש פיגנבוים: וכמובן חידודים של נוסח שגם נעמה העירה לגביהם, דברים שאולי בעבר ניסחו אחרת והיום צריך לעדכן.

יעקב מרגי: האם יש הערות להגדרות?

יעקב מרגי: אם אין הערות, נצביע על סעיף ההגדרות ולאחר מכן נעבור להמשך ההקראה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור סעיף ההגדרות, סעיף 1?

נעמה דניאל: עם התיקונים.

יעקב מרגי: כולל התיקונים, תמיד זה כולל תיקוני נוסח שסיכמנו עליהם.

יעקב מרגי: אושר.

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים, סעיף ההגדרות אושר.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים לתיקון תקנה 5, תקנה 2.

יעקב מרגי: תסבירי.

דפנה טיש פיגנבוים: תקנה 5 עוסקת במכירת זרעים, ומפנה לדרישות שרק בעמידה בהן ניתן למכור את הזרעים של גידולי השדה, ואנחנו מבקשים למחוק פה את ההפניות ל"טוהר הזן" ובהתאמה גם את ההחרגות.

דפנה טיש פיגנבוים: יש פה נגיד "אולם בזני מכלוא יסומן גם אחוז סטייה".

דפנה טיש פיגנבוים: כל הדברים האלה הם נגזרות ובדיקות שנדרשות בהקשר של "טוהר הזן", ומכיוון שהן לא נעשות, אז גם פה וגם בתקנה 6, שתיכף נקריא, מוצע למחוק את ההתייחסויות האלה שכבר אינן נדרשות.

יעקב מרגי: נקרא את 6, ולאחר מכן נעשה הצבעה על הכול.

יעקב מרגי: אותו דבר, אותו רעיון, אותו עיקרון.

דפנה טיש פיגנבוים: כן.

דפנה טיש פיגנבוים: אותו רציונל.

יעקב מרגי: תקנה 7.

דפנה טיש פיגנבוים: גם בתקנות אחרות השם הנכון הוא רשות הזרעים, וההפניה לתקנה 4 הייתה נדרשת כנראה עוד בשנות ה-70 וה-80 כשזה תוקן, אבל נעמה שמה לב שצריך להפנות לתקנה הרלוונטית בתקנות המקבילות, ולכן אנחנו מבקשים לתקן.

דפנה טיש פיגנבוים: אותו הסבר כמו שאמרתי קודם.

דפנה טיש פיגנבוים: תקנה ישנה שבתיקון קודם, לפני כנראה 30 או 40 שנה, כשנמחקה תקנה 7 ושונתה ל-6, לא תוקנה פה ההפניה.

דפנה טיש פיגנבוים: גם פה תודה לנעמה.

דפנה טיש פיגנבוים: זה המשך של תיקון ההגדרה של דוגמה רשמית.

דפנה טיש פיגנבוים: כיוון שזאת הוראה יותר אופרטיבית ולא רק הוראה שמגדירה הגדרה בתקנות, מצאנו לנכון להוסיף אותה בגוף התקנות, והיא קובעת מה יהיה תוכנו של נוהל הדיגום לדוגמאות הרשמיות ומפנה להוראות ISTA, שהוגדרו בסעיף.

דפנה טיש פיגנבוים: יש פה שינוי נוסח שהוא לא מהותי, שנרצה לעשות בתיקוני הנוסח, שהוא לא בנוסח שפורסם.

דפנה טיש פיגנבוים: "לעניין נטילת דוגמה רשמית; נוהל כאמור יעודכן מעת לעת ויסתמך על הוראות ISTA.

דפנה טיש פיגנבוים: " זו הצעה שהועלתה לפני הדיון, והיא באמת יותר בהירה.

דפנה טיש פיגנבוים: הייתה תמיד התייחסות לדוגמה רשמית, אבל חשבנו שלמען הבהירות והוודאות נכון להוסיף את המילה "רשמית", בעיקר כי יש גם דוגמאות שאינן רשמיות שמוזכרות בתקנה הזאת.

דפנה טיש פיגנבוים: התקנה הזאת היא תקנה שקובעת איסור מכירה של לא מושבחים לגבי מספר מינים.

דפנה טיש פיגנבוים: בעבר הרחוק הוגדרו מינים רבים כמושבחים – לאה אולי תוכל להרחיב יותר אם תרצו – היום גם בעולם וגם בארץ אין צורך וגם הלכה למעשה זה לא נעשה לגבי המינים שאנחנו מבקשים להסיר: חסה, כותנה, סורגום, עשב רודוס – כל הדברים האלה כבר אינם נדרשים ואין בהם רציונל כמושבחים.

נעמה דניאל: כותנה אתם כן מבקשים להשאיר.

יעקב מרגי: מה הצורך?

דפנה טיש פיגנבוים: אני אתן ללאה להסביר על ההבדל בין זרעים רגילים למושבחים.

אמירה לאה מזור: יש הבדל - - -

יעקב מרגי: למה לא לאפשר גם לא מושבח?

דפנה טיש פיגנבוים: לגבי ארבעת הגידולים האלה?

דפנה טיש פיגנבוים: הגידולים שאנחנו ממשיך להוסיף חובה, כי הם מושבחים.

יעקב מרגי: למה נוצר הצורך להגביל שיווק של זרעים לא מושבחים?

אמירה לאה מזור: רוב הגידולים בארץ לא מושבחים.

אמירה לאה מזור: כל הירקות בארץ הם לא מושבחים: עגבניות, פלפל וכו'.

אמירה לאה מזור: זה אומר שהכול באחריות החברה.

אמירה לאה מזור: היא מתחילה מהטיפוח עד המכירה, הכול סגור.

אמירה לאה מזור: לגבי זרעים מושבחים הייתה גם דרישה של מועצות הצמחים או הארגונים החקלאיים למסד את הנושא של הזרעים המושבחים, וזה בהתאמה ל-OECD.

אמירה לאה מזור: ב-OECD כל הגידולים שהם גידולי שדה, עוד הרבה יותר מאשר אצלנו, כי אצלנו יש רק מספר גידולים חשובים, אבל ב-OECD כמעט כל הגידולים של גידולי שדה הם גידולים שנחשבים מושבחים, זאת אומרת, שהם מפוקחים מהשלבים הראשונים של גידולם בשדה, כולל מחלות, כולל בריאות, כולל מרחקים בין זנים ליצירת בידודים בין זנים, בכדי למנוע תערובת, שזן יהיה תערובת, ובחינת הזן, טוהר הזן, מבוצעים אחר כך באמצעים מולקולריים בכדי לבטא שזה אותו זן.

אמירה לאה מזור: מדובר על שטחים מאוד גדולים, הנזקים עלולים להיות גדולים.

יעקב מרגי: זה שיקול דעת של בריאות החי והצומח?

אמירה לאה מזור: גם בכדי להתאים את עצמנו ל-OECD.

יעקב מרגי: זה לא שיקולים של מיסוד ושליטה?

אמירה לאה מזור: לא.

אמירה לאה מזור: בכלל לא.

דפנה טיש פיגנבוים: אלה שיקולם כלכליים להבנתי, כי אלה המינים החשובים ושהאיכות בהם קריטית.

אמירה לאה מזור: בשונה מה-OECD, ששם יש המון גידולים, כי הם כוללים גם הרבה מדינות כמובן, בישראל יש ארבעה גידולים שהם גידולים מאוד חשובים לחקלאות הישראלית, ופה אנחנו גם מגנים על החקלאות הישראלית וגם על הצרכנים.

אמירה לאה מזור: אם אנחנו מגדלים חיטה רק עם מושבחים, גם קשה יותר לגנוב את הזן על ידי חברות או על ידי בודדים שגונבים זנים וזה קיים, ודבר אחר, זה מאפשר לחקלאים הישראליים לקבל זרעי עילית.

אמירה לאה מזור: זרעים מושבחים בשדה מניבים בסוף תוצרת הרבה יותר טובה.

אמירה לאה מזור: מבחינה חקלאית אתה מדבר על איכות הרבה יותר גבוהה.

אמירה לאה מזור: תיקח את הכותנה הישראלית, את כותנת המכלוא, שנמכרת בעולם, היא נמכרת בתעודות שהן תעודות של ISTA, ואחר כך היא נבדקת בדיוק לפי ההוראות של ה-OECD.

אמירה לאה מזור: יש גם תוויות מיוחדות לאותם גידולים, אותן אצוות שנמכרות בחו"ל, השירותים להגנת הצומח מצרפים לזה תוויות מיוחדות, ואותן תוויות נבדקות ברשויות המיסוי, ברשויות המקצועיות בחו"ל, ולפי זה אומדים את טיבם של הזרעים.

אמירה לאה מזור: פה יש מסחר בין-לאומי.

יעקב מרגי: תודה.

דפנה טיש פיגנבוים: לאחר התייעצות מבחינה משפטית מצאנו שאין צורך לתקן את תקנה 19.

דפנה טיש פיגנבוים: את התיקון הזה אנחנו מבקשים למשוך, כי אין בו צורך משפטי.

דפנה טיש פיגנבוים: התוספת קובעת את התקן לגידולי שדה, כיוון שכותנה, על כל זניה, בעקבות התיקון לתקנה 18, מוגדרת כזרע שצריך למכור אותו רק בצורה מושבחת.

דפנה טיש פיגנבוים: המכירה של כל זני הכותנה נעשית בהתאם לתקנות המושבחים ולסטנדרט של תקנות המושבחים, ולכן אנחנו מבקשים למחוק - - -

יעקב מרגי: - - - בתוספת.

יעקב מרגי: האם יש התייחסויות?

עמית עינב: אני יושב-ראש חטיבת חברות הזרעים בלשכת המסחר.

עמית עינב: יש לנו כמה, זה לא הערות, זה יותר שאלות.

עמית עינב: הדיגום לפי הנוהל החדש נסמך על הוראות ISTA, אנחנו מבינים.

עמית עינב: אנחנו נצטרך לראות את הנוהל, כי הנוהל בבנייה עכשיו.

עמית עינב: ובכל מקרה, חברות הזרעים רוצות להבטיח שהשימוש בדוגמים רשמיים לא יעכב או ישבש את תנועת הזרעים מהחברות לטובת אספקה ללקוחות.

עמית עינב: זאת אומרת, רמת השירותיות לא יכולה להיפגע בתהליך הזה.

עמית עינב: זו הערה שרצינו לרשום.

יעקב מרגי: מה עוד?

עמית עינב: לגבי ביטול תקן "טוהר זן" זה מקובל עלינו לחלוטין.

עמית עינב: אנו חושבים שיש תקן בהתאמה תקנות נוספות, כמו למשל תקנות יצוא זרעים, תקנה 6(א), זה קשור אחד לשני.

עמית עינב: המסמך אצלנו, כמו שאמרה לאה, עברנו עליו ב-2014 ועברנו עליו ב-2017, לא קיבלנו פידבק מסודר על התייחסויות שלא עלו פה בהצעות לתיקון, לא התקיימה ישיבת הכנה לקראת הדיון בוועדה עם החטיבה כדי להבין איפה הדברים עומדים, אז יש לנו כמה אלמנטים בחוק שרצינו לשנות והם לא מופיעים פה בהצעות לתיקון, ולא ברור לנו מה עלה בנוגע להערות האלה, בין השאר הערות לביטול נביטה רשמית, בטח לירקות שעוברים תהליך משתלה.

עמית עינב: יש לנו מספר הערות לנושא בדיקות ניקיון, זה לא מופיע פה בהצעות לתיקון ואנחנו נשארים בסימן שאלה מה עלה בגורל ההתייחסויות.

עמית עינב: פעם אחרונה שהתכתבנו ודיברנו על זה, זה היה לפני שלוש שנים.

עמית עינב: וכמו שאמרה לאה, שש שנים ההצעות או הבקשות מונחות לשינוי.

עמית עינב: יש גם הרבה דברים בהיבטים המסחריים של החוק, שהיה ראוי לדון בהם, ויש לנו את כל ההתייחסויות אליהם, אבל אני מניח שלא נוכל לעשות את זה, בוודאי לא היום, אבל לא היינו רוצים שזה ירד מהפרק.

עמית עינב: החוק הוא ארכאי, אנחנו מתחייבים לחוק יותר עדכני.

עמית עינב: התעשייה משתנה, השווקים משתנים, גם בגד"ש, בקצב הרבה יותר מהיר בירקות.

עמית עינב: אנחנו מצפים ומקווים שיהיה המשך עבודה בתיקון החוק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: את רוצה להתייחס?

דפנה טיש פיגנבוים: נמסר בדברי ההסבר שהתיקון הזה, שהוא אומנם ארוך מאוד ולקח זמן להביא אותו לפה, שהוא סנונית ראשונה, וכבר יש עוד תיקונים בדרך.

דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו מקפידים ונקפיד כמובן על שיתוף לאורך כל השלבים.

דפנה טיש פיגנבוים: בתקנות – יש תקנות שנמצאות כבר בשלבים יותר מתקדמים, יש תקנות שנמצאות בדיונים, גם בתוך המשרד וחלקן מול משרד המשפטים.

דפנה טיש פיגנבוים: נמצאים פה גם נציגי השירותים להגנת הצומח, שאחראים על הפיקוח והיישום בשטח של התקנות ושל החוק, ואנחנו בהחלט מסכימים שצריכים לשמוע ולהתדיין עם כל הגורמים שמושפעים.

דפנה טיש פיגנבוים: לגבי "דוגמה רשמית", ההגדרה בתקנות, והיא לא השתנתה, שדוגמה רשמית היא דוגמה שניטלה על ידי מפקח לבדיקה במעבדה רשמית, מפקח הוא מעובדי הגנת הצומח.

דפנה טיש פיגנבוים: ההפניה פה היא באמת לנוהל דיגום.

דפנה טיש פיגנבוים: התוכן המקצועי של איך ייעשה הדיגום, הוא משתנה ולראשונה יותאם להוראות ISTA, אבל הנטילה של הדוגמה מכוח התקנות האלה היא על ידי מפקח.

דפנה טיש פיגנבוים: אנחנו עובדים גם על תקנות יצוא זרעים, וכמובן כפי שאמרתי אנחנו צריכים לעשות את זה בשיתוף פעולה הדוק עם כל מי שרלוונטי.

דפנה טיש פיגנבוים: לאה, את רוצה להתייחס לגבי ההערות, אם את יודעת שהיו להם, לגבי ניקיון וכן נביטה רשמית?

דפנה טיש פיגנבוים: דברים שעלו במהלך העבודה.

אמירה לאה מזור: האמת שהתשובה נחלקת לא לשלושה, אלא לשניים.

אמירה לאה מזור: אם אנחנו מדברים על תקנות מכירה, בתקנות מכירה בכלל חברות הזרעים יכולות לבדוק את עצמן.

אמירה לאה מזור: בכל הזרעים הרגילים אתם לא זקוקים לנו.

אמירה לאה מזור: כשאנחנו מדברים על שיווק מקומי בארץ של עגבנייה, אנחנו לא בודקים את זה, אלא אתם בודקים את זה בעצמכם.

אמירה לאה מזור: אתה יותר התייחסת לתקנות יצוא.

אמירה לאה מזור: תקנות יצוא לא שייכות לחוק הזרעים, אלא שייכות לחוק הפיקוח על היצוא, אבל אני כן אענה לך, כי מה שאנחנו עושים בתקנות האלה, אני חושבת שגם אתה היית חבר או רמי דר, נדמה לי היה חבר בוועדה הזאת, בכל מקרה התקנות האלה הובאו למשרד המשפטים, ועכשיו יש חילופי דברים בין הלשכה המשפטית לבין הלשכה המשפטית של משרד החקלאות, אבל בהחלט יש רצון לבטל את הנביטה לגבי גידולי הירקות וגם חלק מבדיקות הניקיון.

יעקב מרגי: הערות נוספות?

יעקב מרגי: אם אין הערות נוספות, ניגש להצבעה על כל הסעיפים שקראנו.

יעקב מרגי: מתיקון תקנה 5, אחר סעיף ההגדרות, עד הסוף, כולל התחילה.

נעמה דניאל: למעט תקנה 10, שנמשכה.

יעקב מרגי: היא נענתה לבקשתך.

יעקב מרגי: מי בעד אישור התקנות?

יעקב מרגי: מי מתנגד?

יעקב מרגי: אושרו.

יעקב מרגי: אין מתנגדים.

יעקב מרגי: אין נמנעים.

יעקב מרגי: התקנות אושרו.

יעקב מרגי: הלוואי שאלה יהיו הצרות שלנו.