ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 164, 2020-12-22 14:30

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום 22 בדצמבר 2020, ז' בטבת התשפ"א.

יעקב מרגי: הדיון על מצבה הקשה של תיירות הפנים בישראל, בזמן שהמדינה מאפשרת יציאת תיירים לחו"ל.

יעקב מרגי: אני קבעתי את הדיון הזה, כשלא ידעתי שממשלת ישראל תצבע את כל המדינות באדום, כי היה אבסורד – מצד אחד בתי מלון פה שוממים וצוברים חובות ועוד חובות ועוד חובות, כל תיירות הפנים משותקת, בזמן שכאילו מצאו איזה אוצר בדובאי ובאמירויות וכולם נוסעים, 50,000 ישראלים דיווחו שהיו בדובאי ובאמירויות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו היחידים שהתנגדנו להסכם.

יעקב מרגי: לכל אחד מדגדג איפה שכואב לו.

יעקב מרגי: זה היה אבסורד, זאת הייתה איוולת.

יעקב מרגי: אני מבין שרוצים לחמם קשרים, אני מבין, אבל לא יתכן שהתיירות הישראלית מתבוססת בדמה, סליחה על הביטוי המושאל, ובאותה נשימה אנחנו משחררים.

יעקב מרגי: מה החזירות הזאת?

יעקב מרגי: סליחה, אין לי ביטוי יותר מתאים מאשר חזירות ולהיטות, גם של הישראלים, מה קרה?

יעקב מרגי: והמדינה שתתנהל בחוכמה, ממשלת ישראל, קבינט הקורונה, אם אנחנו יודעים שלוקחים סיכונים בצורה פראית כזאת להוציא אנשים החוצה לבלות ולטייל בכל העולם ופה אצלנו מדקדקים בקפדנות כזאת עד כדי סגירת בתי מלון.

יעקב מרגי: מה, אנחנו לא יכולים לתת הנחיות לצורת התנהלות של בתי המלון בארץ?

יעקב מרגי: אני מאמין שמשרד התיירות היה רוצה שכל בתי המלון ייפתח ושתיירות הפנים תעבוד, אבל אני גם מצפה שמשרד הבריאות וקבינט הקורונה יתנהלו בצורה אחראית ומאוזנת, כדי שהציבור גם יבין שיש היגיון מינימלי סביב הנושא הזה – לא רוצים את כל ההיגיון, אי-אפשר להפעיל את כל ההיגיון בקורונה, אבל שיהיה היגיון מינימלי סביב הנושא הזה.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע גם את משרד התיירות וגם את משרד הבריאות בנושא הזה.

יעקב מרגי: שרת התיירות אתנו.

אורית פרקש הכהן: כן, חבר הכנסת מרגי, אני כאן.

אורית פרקש הכהן: אשמח לפתוח.

יעקב מרגי: שמעת את דברי הפתיחה שלי?

אורית פרקש הכהן: כן, בטח.

אורית פרקש הכהן: כמו שאתה אומר, קודם כל אני מברכת על הדיון הזה בוועדה שאתה עומד בראשה, ואני מצטרפת לכל הדברים שאתה אמרת.

אורית פרקש הכהן: עד לאחרונה התקיים במדינת ישראל מצב אבסורדי לטעמי, שהשמיים פתוחים בלי שום בקרה, ואנחנו שולחים עשרות אלפי ישראלים לנפוש בבתי מלון בכל מדינות העולם, בעוד שבישראל אמנם קידמנו ואנחנו מפעילים בהצלחה מאוד גדולה את המתווה של איים ירוקים בים המלח ובאילת, אבל זה לא מספיק, כי עדיין רוב ענף המלונאות ובתי המלון סגור.

אורית פרקש הכהן: בתי המלון בישראל מוכנים היום לעבור כמעט תחת כל דרישה, אפילו ברמה שאנשים יוכלו לבוא ולקבל רק חדר, בלי חדרי אוכל משותפים, בלי כינוסים משותפים, בלי שום דבר.

אורית פרקש הכהן: הדבר הזה לא זכה לאוזן קשבת, כאשר במקביל אנחנו מדברים על מציאות של 50,000 ישראלים בבתי מלון באמירויות ובמקום אחר.

אורית פרקש הכהן: עיני לא צרה בדברים הללו, אבל בתור שרת התיירות, אני חשבתי שיש כאן אפליה מאוד מאוד בוטה.

אורית פרקש הכהן: בנוסף אני רוצה לדבר על תחום האטרקציות, כמו אתר החרמון שעדיין סגור, כאשר למשל מצדה פתוחה ושמורות הטבע פתוחות, שזה מבורך, צוק מנרה סגור וכל מיני דברים מהסוג הזה.

אורית פרקש הכהן: אני קיימתי לפחות שלוש שיחות בנושא הזה עם שר הבריאות עצמו והסברתי לו את האפליה הזאת, שבעיניי לא יכולה להימשך.

אורית פרקש הכהן: כמו שאתה אמרת, כאשר דיברת אתו, ממדי התחלואה התחילו לעלות, היינו עסוקים בשימור ובהחייאה של האיים הירוקים באילת וים המלח ומתן חמצן לדברים האלה.

יעקב מרגי: אנחנו בירכנו בעבר ומברכים בהווה על שפתחתם את זה ודואגים מכל משמר שזה אכן יקרה וימשיך.

אורית פרקש הכהן: נכון, אני רק אסכם שמתחילת הכניסה שלי לתפקיד, נלחמתי די מהר שהתיירות הכפרית, הצימרים, יעבדו, גם באותה מתכונת מצומצמת; איים ירוקים עובדים עם החזרה לעבודה של אלפים רבים של עובדים, וזה עובד בצורה נהדרת ויש מחויבות של שר הבריאות עוד מאתמול, שאמר לי שאנחנו מחויבים לזה שהדבר הזה לא יפסיק, אלא אם כן נגיע ממש לסגר מלא ואז נראה מה עושים.

אורית פרקש הכהן: עכשיו באמת הזמן הוא לנושא שאתה העלית, כלל המלונות, מה עושים עם האטרקציות, איך אנחנו חיים לצד הקורונה בלי להשבית את כל הכלכלה, בשעה שבמדיניות של נסיעות לחו"ל הדבר הזה ממשיך ומבטא איזשהו סוג של אפליה.

אורית פרקש הכהן: בשיחות האחרונות עם שר הבריאות סיכמנו שני דברים – קודם כל הוא אמר לי ביושר ובכנות, שמדברים כרגע על ריסון לקראת סגר, ולכן באופן מידי הבקשות שלי לא בשלות לעלות לקבינט הקורונה.

אורית פרקש הכהן: למרות זאת, סיכמנו שיהיה לי איש קשר במשרד הבריאות.

אורית פרקש הכהן: אנחנו כבר קבענו שיחה בימים הקרובים, שנקבעה מראש עם שלל נושאים, כשאנחנו מתחילים לעבוד מול משרד הבריאות כדי שלא נגיע בדקה התשעים עם בקשות אליו, אלא שהדברים יהיו מוכנים בקנה, אם זה מתווה בתחום המסעדות בישראל, אם זה מתווה קצת יותר שוויוני והגיוני לתחום האטרקציות, וכמובן כמובן בתי המלון ברחבי הארץ, וגם דברים שטעונים תיקון במתווה איים ירוקים שקשורים לחבל אילת-אילות.

אורית פרקש הכהן: אין לי בשורות עדיין בהיבטים הללו, אבל אני בן אדם של עבודה, ואני מאמינה שכשמתחילים לדבר ולהעריך מראש, זו היא הדרך, ולא להגיע למצב שאין דיאלוג עם משרד הבריאות ואז אני רק עובדת עם עצמי.

אורית פרקש הכהן: בנוסף כמובן, כמו שאתה יודע, יו"ר הוועדה, יש מתווה מסודר וקיים לכניסת תיירים, מה שנקרא תיירות נכנסת מחו"ל.

אורית פרקש הכהן: ברור שלאור החמרת מדיניות הכניסה לישראל זה עדיין לא בשל, אבל גם זה יהיה ברשימה, כדי שברגע שהדברים ייתקלו במערכת, ברגע שהחיסונים יתבססו, וכאשר שוב נתחיל לדבר על איזה שהם שלבים בפתיחה, שאני אהיה מוכנה ומשרד התיירות יהיה מוכן ביחד עם משרד הבריאות מיד עם התיקונים של התקלות שהיו בפעם הקודמת – ואני חייבת להגיד לך ברמה האישית שאני חושבת שהאפליה הזו שהייתה מול השמים הפתוחים, מול התשתיות של התיירות בישראל, שזה לא רק המלונאים, אלא כמו שאמרתי, אטרקציות, מסעדנים, בעלי חברות היסעים, הרבה מאוד עוסקים פרטיים, זה לא היה מקובל בעיניי, ואלה הצעדים שאני כרגע נוקטת בעניין הזה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: מי נמצא אתנו ממשרד הבריאות?

עפרה חבקין: כפי שפתחת, קצת קשה להתייחס לזה עכשיו לאור השינויים.

יעקב מרגי: כן, אבל אנחנו נתייחס בעיקרון, איך קרה שהתיירות בישראל הופלתה לעומת ההפקרות שאפשרנו לישראלים רבים להתחכך עם תיירים מכל העולם במדינה אדומה, בבקשה.

עפרה חבקין: משרד הבריאות כמשרד בריאות לא אפשר הפקרות בחו"ל, התוצאה הייתה הפקרות.

עפרה חבקין: הציבור הישראלי, זה נכון, יצא לחו"ל ולא שמר על כללים, ולכן גם ראינו אותם חוזרים, חלקם חולים, חלקם לא בטוח נדבקו שם, יכול להיות שחלקם יצאו מפה כנשאים ובגלל ההתקהלויות הרבות וההתנהגות ללא מסיכות, יכול להיות שזה מה שגרם לתחלואה.

עפרה חבקין: ברמה העקרונית, כשהוגדרו מדינות ירוקות ומדינות אדומות, הכוונה הייתה שבמדינות ירוקות התחלואה היא נמוכה ויש פחות סיכון אפילו ממה שיש בארץ.

עפרה חבקין: בפועל זה נכון שגם ההתקהלויות בנתב"ג וגם ההתנהגות בחול היו מסוכנים.

עפרה חבקין: לראיה, איחוד האמירויות לא עונה לקריטריון של מדינה אדומה לפי הקריטריונים של תחלואה והידבקות, אבל הוא הוגדר כבר לפני האירוע האחרון כמדינה אדומה בגלל ההתנהגות של הישראלים והתוצאה שחזרו משם כל כך הרבה חולים.

עפרה חבקין: הנושא של פתיחת השמיים היה מאוד בעייתי.

עפרה חבקין: אני בטוחה שגם שרת התיירות מודעת לזה, שזה לא צריך להיות אחד על חשבון השני.

עפרה חבקין: היה צריך לאפשר גם קצת את פתיחת השמיים וגם לראות מה אפשר לעשות בנושא תיירות הפנים.

יעקב מרגי: אני מסכים אתך, אנחנו דחפנו לפתיחת השמיים וישבנו פה שבעה נקיים איך צריך להתנהל נתב"ג ואיך צריכות להתנהל הבדיקות ולמי לדווח ואיך לדווח ומה להצהיר ולמי להצהיר, ושום דבר לא התקיים לפי מה שאישרנו.

יעקב מרגי: לעומת זאת, אנחנו עם בתי המלון בארץ ותיירות הפנים מדקדקים בחומרה רבה.

יעקב מרגי: השאלה שלי היא למה ומה אנחנו עושים כדי לא לחזור על הטעות הזאת.

עפרה חבקין: קודם כל, יש לנו כעת את הניסיון עם האיים הירוקים, וזה לא פשוט.

עפרה חבקין: זה לא פשוט, חלקכם בוודאי יודעים שיש לנו כל הזמן תחלואה בצוותים של בתי המלון בים המלח – באילת פחות, אבל בים המלח יש תחלואה של צוותים והייתה תחלואה.

עפרה חבקין: כל התגודדות היא בעייתית.

אורית פרקש הכהן: אבל סליחה על ההפרעה, זה טופל וזה בדיוק מראה שהמנגנון מנוטר ומנוהל וכל צוותי בתי המלון עברו לבדיקות של פעם ב-72 שעות, זה מה שטוב במתווה הזה.

עפרה חבקין: נכון, אני יודעת.

עפרה חבקין: אני אומרת שאחרי שהיו בדיקות אחת לשבוע, הם עברו לאחת ל-72 שעות, היה גם טיפול בהסעות של העובדים, אלה שלא גרים במקום – בהחלט כן.

עפרה חבקין: אבל ניתן לטפל בדברים כשהם בהיקפים שניתן לטפל בהם.

עפרה חבקין: אם כל המלונות בארץ היו נפתחים, אי אפשר היה להקפיד בצורה כזאת, לא על הבדיקות, לא על הנושא של כמויות של אנשים.

עפרה חבקין: זה מאוד בעייתי, אני מאוד מבינה את המצוקה, זה לא שלא מבינים, אבל השליטה לא יכולה להיות מלאה, אם הכול היה נפתח.

עפרה חבקין: יכול להיות שצריך לשקול בתכנית להבא, כי אנחנו עוד לא יוצאים מהסיפור, למרות החיסונים זה ייקח זמן, של איזושהי פתיחה דיפרנציאלית, אבל בוודאי לא הכול בבת אחת.

עפרה חבקין: מה שנפתח באמת זה האיים הירוקים והצימרים – זה כן נפתח והאטרקציות בטבע חלקן, ואם אנחנו רוצים לשלוט, הכול צריך להיות הדרגתי ולא הכול בבת אחת, לפתוח חלק וללמוד איך זה עובד ועל פי הניסיון להמשיך הלאה.

יעקב מרגי: אכן כן, אבל זה לא נעשה.

יעקב מרגי: אנחנו מסכים אתך, רק שזה לא נעשה.

עפרה חבקין: לא הגענו למצב שאפשר היה.

יעקב מרגי: לא, אני חושב שהיה אפשר, מי שיכול היה לשחרר 50,000 תיירים ישראלים למקבץ בתי מלון בדובאי ובאמירויות, יכול היה להרשות לעצמו להכין מתווה לבתי מלון בארץ בהדרגה.

יעקב מרגי: אני אומר לך בכנות, אני לא בא בטענות, אני מאלה שקורא מרגע שהתקבלה החלטה לקיים אותה, אבל לא ייתכן שאנחנו לא נשאל את השאלות האלה.

יעקב מרגי: אני יודע שאני שואל אותן בעיתוי לא הכי נכון בזמן ששוקלים הידוק וריסון, אבל אני חייב לקדם את פני העתיד, כי אני מאמין שההידוק והריסון יהיו קצרים ונחזור עוד פעם למועדים שנוכל להרשות לעצמנו.

יעקב מרגי: אני לא רוצה למצוא את עצמי שוב עומד מול שאלות, שבאמת אין להן תשובה.

יעקב מרגי: אני גם לא מוכן לקבל – לפעמים אנחנו מקבלים ממשרד הבריאות עמדות נוקשות כאקסיומות.

יעקב מרגי: נכון שאי אפשר למצוא היגיון מושלם בהתנהלות בקורונה, זאת נטילת סיכונים, אבל צריך לפחות קצת היגיון, ובמקרה הזה של בתי מלון - - -

עפרה חבקין: היגיון דרוש תמיד, על זה אין ויכוח.

עפרה חבקין: אבל לגבי כמויות האנשים וההתגודדויות בדובאי, אני לא חושבת שמישהו צפה את זה.

עפרה חבקין: אני לא חושבת שמישהו צפה שהזמרים או האומנים - - -

יעקב מרגי: אני מתפלא עליכם.

יבגני סובה: זה היה ברור.

יבגני סובה: מה, אף אחד לא צפה שיהיו הופעות של אומנים ישראלים בדובאי?

יבגני סובה: נו באמת, אנשים לא יכולים ללכת פה להופעה, כי אי אפשר להכניס יותר מ-10 איש, ושם אלפים של ישראלים משלמים לנסוע לדובאי ולשמוע זמר ישראלי או סטנדאפיסט ישראלי.

יבגני סובה: להגיד שלא צפו את זה?

יבגני סובה: כנראה שכל התהליך הוא – לא רוצה להגיד את המילה רקוב, אבל עקום.

עפרה חבקין: אנחנו מצפים לאנשים ממושמעים, שמקבלים הדרכה ותדרוך, שגם כשהם נמצאים בחו"ל, הם צריכים להקפיד על ריחוק, צריכים להקפיד על התקהלויות וצריכים לעטות מסיכה – זה לא קרה, עובדה שזה לא קרה.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת, אולי באמת אין לכם לחץ מהתאחדות בתי המלון לפתוח אותם.

יעקב מרגי: אני שואל, אני לא ציני, אולי המענקים והתכנית הכלכלית שהאוצר העניקו להם, נותנים להם איזה מצב ביניים נוח, כי ראינו שכאשר ראש עיר כמו מאיר יצחק הלוי באילת, בוער לו וזה בנפשו, זועק את זעקת תיירות הפנים והמלונות באילת והעיר אילת בכלל, אנחנו ראינו שכולנו התכנסנו כאן לדיונים ודקדקנו וניסחנו והבאנו מתווה, ואת יודעת מה?

יעקב מרגי: גם שם איימו עלינו שהשמיים ייפלו, והנה אנחנו כמעט חודש אחרי זה והשמיים לא נפלו.

עפרה חבקין: אני לא יודעת להגיד לך עד כמה מפתים המענקים את התאחדות המלונאים.

יעקב מרגי: אני אשאל אותם, אני פשוט הרמתי להנחתה כדי שישיבו לי תשובות.

יעקב מרגי: תודה רבה גברתי.

יעקב מרגי: יש כמה שביקשו רשות דיבור.

יעקב מרגי: משרד התיירות, אתם רוצים להוסיף משהו?

פיני שני: אני סמנכ"ל המשרד.

פיני שני: אני חושב ששרת התיירות הציגה היטב את הנושאים.

פיני שני: אני רק אוסיף ואומר שכמובן – ותיכף התאחדות המלונות תגיד את זה בעצמה – יש לחץ תמידי על משרד הבריאות לפתוח כמה שיותר עסקים בתעשיית התיירות, לא רק מלונות, והם על פי שיקוליהם מחליטים מה כן ומה לא.

יעקב מרגי: בוועדת הכלכלה ב-26 באוקטובר התקיים כאן דיון, הדיון המתוקשר והמדובר, אם אתה יודע למה אני מכוון, לא צריך לחזור על זה.

יעקב מרגי: בסעיף 5 לסיכום שהגיע אליכם, הגיע גם לשר הבריאות וגם לשרת התיירות: הוועדה קוראת למשרד הבריאות, למשרד התיירות ולכל המשרדים האחרים להכין מתווה חזרה לפעילות מבעוד מועד לכל תחום בו עוסק המשרד כדי שהעוסקים בתחומים אלה יוכלו להיערך בהתאם.

פיני שני: אכן, כמו שאמרה שרת התיירות, אנחנו ערוכים – לפחות בניירות עמדה אצלנו בבית, הם כרגע לא מתקבלים במשרד הבריאות מהסיבות שהתחלואה גוברת – אנחנו יודעים איך אנחנו רוצים לראות את החזרה, כולל עכשיו שאנחנו חושבים שצריך לייצר מתווה הדרגתי לאור כמות החיסונים: מה יקרה כש-20% מהאוכלוסייה תתחסן ו-50%, זה לא שחור-לבן, לא צריך לחכות שכולם יתחסנו כדי לפתוח את כל תעשיית התיירות או את חלקה.

פיני שני: אנחנו בהחלט ערוכים לזה.

פיני שני: לצערנו, המצב הבריאותי לא אפשר לעשות את זה לשיקולי משרד הבריאות.

יעקב מרגי: אני חושב שהיה צריך להיות מתווה.

יעקב מרגי: גם במצב שלא היו חיסונים ברמת התחלואה אחרי שהיא ירדה, יכולנו לייצר מתווה חלקי, לקבוע אחוז תפוסה מסוימת בבית מלון, צפיפות מסוימת, כללי התנהגות, מה כן, מה לא, ויכולנו לשחרר את הלחץ בצוואר הבקבוק, ואולי אם בתי המלון בארץ היו קצת משוחררים, לא היינו במצב הזה של רכבת אווירית לדובאי ולנסיכויות.

פיני שני: 1.

פיני שני: כמו שנאמר פה גם קודם, אני לא חושב שזה אחד על חשבון השני.

פיני שני: אני מסכים עם דבריך במלואם, רק בשביל טנגו צריך שניים, ואין את הצד השני - - -

יעקב מרגי: לא שמעת מאתנו אחד על חשבון השני, אבל כן יש לי ציפייה שרמת הסיכונים שאני נותן לענף אחר, במיוחד כשמדובר בחוץ לארץ כשזה לא מפוקח, לא מבוקר, לא קפדן כפי שמתנהלים כאן.

יעקב מרגי: הייתי מצפה קצת לאותו אומץ ולאותה נטילת סיכונים גם פה בארץ.

יעקב מרגי: כנראה לא הובנתי לפי התשובות שאני מקבל גם ממשרד הבריאות וגם ממך.

יעקב מרגי: לא ביקשתי זה על חשבון זה, ביקשתי מקבינט הקורונה וממשרדי הממשלה את אותם סיכונים, את אותה תעוזה, את אותה הבנה והכלה למה שקורה בדובאי ובאמירויות לגבי תיירות הפנים בארץ.

פיני שני: אני יכול להבטיח לך שאנחנו מהצד שלנו הצענו מספר רעיונות ודרכים לפתוח חלקים שונים של תעשיית התיירות על מנת להקל על העומס, ואנחנו עדיין מציעים.

פיני שני: כמו שאמרה שרת התיירות, אנחנו ביום החמישי נקיים שיחה עם פרופ' גרוטו על מגוון נושאים, ואנחנו מקווים שזה ישתפר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות.

יעל דניאלי: שלום לכבוד יושב-ראש הוועדה, תודה על הדיון.

יעל דניאלי: שמעתי את טענתך כאילו להתאחדות המלונות לא אכפת ממצבה של תיירות הפנים בישראל.

יעקב מרגי: מאחר והפרוטוקול ער, שומע ומקשיב ומדייק יותר ממני וממך, לא באתי בטענה.

יעקב מרגי: תהיתי אולי, אולי אין מספיק לחץ מצד המלונות.

יעל דניאלי: ראשית אני מודה שנתת לי זכות דיבור.

יעל דניאלי: שנית, אני אשמח להעמיד דברים על דיוקם.

יעל דניאלי: אני חושבת שמאז שהחל המשבר הזה, מאותו רגע שבו נסגרו במרץ האחרון כל מלונות ישראל וחלקם, חלק ניכר מהם עדיין סגור זה כבר למעלה מתשעה חודשים, מאותו רגע שהחל המשבר והחלה המגיפה, אנחנו זועקים את זעקתם של המלונאים.

יעל דניאלי: אכן הודות לפעילות נמרצת של השרה אורית פרקש, הצלחנו לקבל לפני כחודש את אותו מענק שהובטח לנו חצי שנה קודם לכן.

יעל דניאלי: אכן הודות למאבק משרד התיירות ותמיכתם של חברי הכנסת, הצלחנו גם לפתוח איים ירוקים, אבל עדיין אולי כדאי לדעת את הנתונים.

יעל דניאלי: נכון להיום באיים הירוקים פועלים רק כ-15% מהמלונות בישראל, 85% בשאר הארץ עדיין מדממים, בחלקם משכירים חדרים בלבד, בחלקם עדיין סגורים, חלקם אפילו לא זכאים לקבל את המענקים שהמדינה נתנה בדמות של ארנונה או מענקים קבועים.

יעל דניאלי: מדובר באותם מלונות או עסקים שהם במחזור של למעלה מ-400 מיליון שקל, חלקם עדיין סגורים.

יעל דניאלי: אני רוצה להזכיר שענף המלונאות מבוסס ב-50% שלו על התיירות הנכנסת.

יעל דניאלי: התיירות הנכנסת לא מגיעה לישראל כבר תשעה חודשים, וזאת הסיבה למעשה שהענף שלנו עדיין על הקרשים, עדיין מדמם.

יעל דניאלי: אני חייבת לומר שהישראלים הצביעו ברגליים במהלך הקיץ ובחגים, אבל עדיין אנחנו רואים ירידה של כ-50% ויותר בלינות ישראלים במלונות ביחס לשנה שעברה.

יעל דניאלי: בסך הכול אנחנו רואים ירידה חדה מאוד בפדיון המלונות בכל התקופה, למעלה מ-65%, כלומר אם מישהו – ה-reference שלו זה קנה המידה של הקריטריונים שקבע משרד האוצר לקבלת המענקים, הרי לפי זה המלונות רשאים או זכאים למעשה לקבל תמיכות לאורך כל התקופה.

יעל דניאלי: אני חייבת לומר שוב, שחלק לא קטן מהמלונות לא מקבלים את התמיכות האלה מהאוצר, וזה כנראה נושא כבר לדיון אחר, אלה אותם עסקים שמעל 400 מיליון שקל.

יעל דניאלי: אני מניחה לפי ההצהרות, שאנחנו נמצאים שוב לפתחו של סגר שלישי.

יעל דניאלי: צריך להבין שישנם מלונות שפועלים.

יעל דניאלי: בכל פעם שסוגרים מלון, עולה כחצי מיליון שקל לפתוח אותו מחדש.

יעל דניאלי: זה לא עסק שאתה פותח אותו בקליק, זה לא עסק קמעונאי או כל מקום אחר.

יעל דניאלי: כדי לפתוח מלון לאחר שהוא נסגר, צריך לגייס עובדים, צריך לרכוש כמויות של מזון, צריך לרכוש ציוד, צריך לדאוג למערכות וכן הלאה.

יעל דניאלי: לכן גם הקלות הבלתי נסבלת הזו שבה מחליטים יום אחד לפתוח ויום אחד לסגור וחוזר חלילה, והנה אנחנו עומדים בפני הפעם השלישית שהעסק הזה עומד לקרות.

יעל דניאלי: ורק כדי לסבר את האוזן, מלונות רבים עדיין סגורים ויישארו סגורים תקופה ארוכה, אני מניחה עד שנראה את התיירות הנכנסת מתחילה להגיע לישראל.

יעל דניאלי: מלון שנפתח עם 20% תפוסה, שווה לו להישאר סגור, משום שהוצאות התפעול של מלון בתפוסות כאלה אינן מצדיקות את ההפעלה שלו, וזאת הסיבה למעשה שאמנם ראינו איזשהו נצנוץ באופק בעקבות תחילת מסע החיסונים הזה, אבל אנחנו עדיין לא רואים את ההתאוששות שלנו, בטח ובטח על סמך כל ההצהרות.

יעל דניאלי: הדבר המינימלי שאנחנו היינו מבקשים כעת זה שהמתכונת הזו של אותם איים ירוקים, שפועלת באילת וים המלח, תימשך גם בהתקבל החלטות של סגר, ושאותם מלונות שיכולים כרגע לשרוד עם ראש מעל למים בגלל שהם משכירים חדרים, יוכלו להמשיך ולהשכיר חדרים.

יעל דניאלי: שוב, המדובר בהשכרת חדרים ללא שום שירותים ציבוריים, ללא שום שירותים משותפים, כאילו היה זה בית קומות שדייריו מגיעים כל יום לישון בו.

יעל דניאלי: גם כאן אנחנו לא חושבים שצריכה להיות בעיה להמשיך ולאפשר השכרת חדרים.

יעל דניאלי: זאת תחושה שאנחנו מקבצים נדבות, אני מניחה שאנחנו לא הענף היחיד שעושה את זה, אבל אין ספק שאנחנו הענף שעושה את זה לאורך כל התקופה.

יעל דניאלי: כאמור, אצלנו עוד לא רואים את האופק, עוד לא רואים את התיירות הנכנסת, אנחנו נהיה האחרונים להתאושש מהדבר הזה, וכל סיוע שהוועדה ויושב-ראש הוועדה יוכלו לתת לנו, אנחנו נקבל בידיים פתוחות.

יעל דניאלי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: הבנתי מהשיחה שזה לא שחור-לבן.

יעקב מרגי: יכול להיות שגם אם משרד התיירות יכין מתווה וייתן את האפשרות הזו לבתי המלון להיפתח בתנאים כאלה ואחרים שמשרד הבריאות יאשר, יכול להיות שלא יהיה כדאי לו, זה מה שהבנתי מהדברים שלך?

יעל דניאלי: כן, יש פה כמובן שיקולים כלכליים של כל מלון ומלון.

יעל דניאלי: כאמור, בתפוסה של 20%, מלונות רבים מעדיפים שלא להישאר פתוחים, משום שעלויות ההפעלה גדולות מהעלויות של מלון סגור.

יעל דניאלי: לעומת זאת, יש מלונות שיעדיפו לפעול אפילו בתפוסה של 20% מהסיבות שלהם.

יעל דניאלי: אני חושבת שלאפשר את האופציה זה המינימום.

יעקב מרגי: אני מאוד מודה לך.

יעקב מרגי: אני גם מצטרף לדרישה הזאת שמשרד האוצר אכן ייכנס בעובי הקורה.

יעקב מרגי: זה חמור מאוד שרק לפני כחודש הגיע המענק מהאוצר שהובטח חצי שנה קודם.

יעל דניאלי: הוא עוד לא הגיע, הוא הגיע ליעדו, אבל הוא עדיין לא הגיע לענף, למלונאים, אני מניחה שזה ייקח עוד.

יעקב מרגי: אני חושב שזה מתנהל באיטיות.

יעקב מרגי: הסיוע הוא לא מותרות, אלא עניין קיומי לעסק.

יעקב מרגי: אם צריך להתאים את התכנית יותר לענף המלונאות, משרד האוצר צריך להתאים.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע את נציג משרד האוצר בהמשך הדיון.

יבגני סובה: בסקר הראשון אני מכיר מישהו שסגרו לו חנות.

יבגני סובה: בסגר השני ראיתי שהחנות שלו פתוחה.

יבגני סובה: שאלתי: איך זה שבסגר השני החנות שלך פתוחה.

יבגני סובה: הוא אמר: כי אני עכשיו חיוני, הוא הביא מוצרי תינוקות לחנות, חלק אחד הוא פתח לדברים שקשורים לתינוקות ואסור לו לסגור, כי המוצרים הקודמים שלו לא היו חיוניים.

יבגני סובה: למה אני אומר את זה?

יבגני סובה: אני רוצה לשאול שאלה בתחום המלונאות.

יבגני סובה: דיברו על הבדיקות המהירות, נכון?

יבגני סובה: זה מתקיים באילת, יש בדיקות מהירות בכניסה לאילת?

פיני שני: יש בדיקות מהירות לתושבי העיר.

יבגני סובה: דיברו על הבדיקות בכניסה לבית המלון.

יעקב מרגי: נראה שנמצא אתנו ראש עיריית אילת, אנחנו נבקש ממנו להצטרף.

יבגני סובה: אני מצטרף לאמירה שלך, כי היא כנה, היא לא חלילה לפגוע.

יבגני סובה: אני חושב שבתי המלון וכל מי שמנהל את העסקים האלה, הם צריכים ליזום דברים.

יבגני סובה: כמובן שצריך ללכת עם הראש של משרד הבריאות, אבל הרבה פעמים היצירתיות היא גם מה שמאפיין את אותנו כישראלים.

יבגני סובה: אז הרבה פעמים אפשר גם קצת להגדיל את הראש ולהתאים את עצמך למצב, ואז לראות איך מתפתח הכיוון, כי בסופו של דבר אנחנו כן רוצים שאזרחי ישראל גם יתאווררו, גם ייסעו וגם ישמרו על כל ההנחיות, ולא להגיע לסיטואציה שמתקשרים אנשים ואומרים: הזמנתי כרטיסים לסיישל או לדובאי ואנחנו רוצים לבטל בגלל הסגר.

יעקב מרגי: אני כל יום טס בסוף יום העבודה שלי, אתמול זה היה באחת וחצי בלילה, טס הביתה לדרום, לא טס לשום מקום.

יעקב מרגי: כל יום אני טס הביתה.

יבגני סובה: עכשיו יש טיסה למרוקו, אולי שם יש תיירות.

יבגני סובה: מרוקו זאת מדינה אדומה?

יעקב מרגי: גם לשם לא טס, קודם כל לחזק את התיירות הישראלית.

יעקב מרגי: אז מה?

יעקב מרגי: גם אם תהיה ירוקה, למה?

יעקב מרגי: קודם כל לחזק את החברה הישראלית, את הכלכלה הישראלית שספגה מכה.

יעקב מרגי: איבדנו את הסולידריות, ואני לא בא בביקורת לאף אחד שנסע, אני רק אומר את דעתי.

יעקב מרגי: אני אשמח לקבל תשובות.

יעקב מרגי: אני מבקש גם ממאיר יצחק הלוי, ספר לנו קצת את התחושות, אחרי שנפתחו האיים הירוקים.

יעקב מרגי: אני זוכר כמה לילות לא ישנת כאן בבניין הזה כדי לקבל את ההגדרה הזו.

יעקב מרגי: אני לא יודע אם בדובאי ביקשו אישור לאיים ירוקים, הם כחולים, אבל לא ירוקים.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

מאיר יצחק הלוי: אדוני היושב-ראש, אני קודם כל רוצה לפתוח בתודה גם לשר הבריאות, גם לשרת התיירות, גם לך ולכל אלה שנתנו ידם לתכנית החשובה הזו של האיים הירוקים.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול לספר לך ולכם, שהתכנית עובדת חמישה שבועות, זאת אומרת: בראייה רטרוספקטיבית, אני יכול להגיד לך באופן ודאי ומוחלט, הצלחה מדהימה לתכנית.

יעקב מרגי: תרשה לי לברך את פורום סגני ראשי הערים, שלא הפסיקו ממנה

יעקב מרגי: גם ובאו לחזק את התיירות באילת, אני מבין שהם קיימו אצלך את הכנס שבוע, שבוע.

מאיר יצחק הלוי: אם מברכים את פורום הסגנים, נמצא אתנו גם סגן ממלא מקום ראש העיר אלי לנקרי, שבאמת עשה עבודה נפלאה בנושא הזה.

מאיר יצחק הלוי: כשבוחנים את זה בראייה לאחור של חמישה שבועות בשני ממדים, האחד הבריאותי והשני הכלכלי, אני יכול להגיד לכם שבכל מה שקשור לצד הבריאותי, העיר אילת נמצאת עמוק בתוך הירוק, מה שמלמד שהמתווה הוא מתווה נכון.

מאיר יצחק הלוי: זה שהעיר ירוקה ומכניסים לעיר אנשים שמקפידים שיהיו בריאים – דרך אגב, יש כמה מתפלחים חסרי אחריות שצריכים להיענש – אבל בסך הכול מדובר באירוע שיודע כבר חמישה שבועות לשמור על ניקיונו ובריאותו, וזה דבר מדהים, וכמובן כמובן האירוע התיירותי-כלכלי, שמייצר פה חיים כלכליים, אני אגדיר את זה סבירים.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו רחוקים מאוד מהאידיאל, אבל יש כאן תנועה.

מאיר יצחק הלוי: ופה אני אומר לך אדוני היושב-ראש ולמי ששומע אותנו, חייבים להגיע להבנה, שגם אם וחלילה מתקבלת החלטה, מוצדקת או לא מוצדקת אני לא נכנס לזה, של סגר מהודק או סגר אחר, ממשיכים להשאיר את העיר אילת פתוחה.

מאיר יצחק הלוי: שמעתי את יעל דניאלי מתייחסת לעניין הזה, וכך צריך להיות.

מאיר יצחק הלוי: אם יש כאן אינקובטור בריא ושלם, ואנחנו מקפידים מי נכנס לאינקובטור הזה בתנאי שהוא בריא, אין שום סיבה הגיונית לקחת את העיר שכל כלכלתה מושתתת על תעשיית התיירות, ולהגיד – אנחנו כבר בהחלטה הגורפת הזאת גם גורפים את העיר, זה דבר לא הגיוני בעליל.

מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף, ופה אני רוצה לבקש את אמירתך אדוני, ואני יותר מאשר אשמח שאתה יחד עם גורמי התיירות והבריאות תרכזו את הדיון, וזה הדיון איך מעודדים סקטורים שלמים להגיע לכנסים לאילת.

מאיר יצחק הלוי: דיברתי עם ארנון בר-דוד לפני מספר ימים.

יעקב מרגי: ברגע זה אני קורא – ותצא הודעת דוברות של הוועדה – לכל ארגוני העובדים ברחבי הארץ, רשויות, כל המפעלים הגדולים, אנא תנצלו את תקציב ההשתלמויות שלכם והרווחה בתקופה הזו, מה יותר חשוב מאשר זה?

יעקב מרגי: חזקו את האיים הירוקים והתיירות הישראלית.

מאיר יצחק הלוי: זה מה שאני רוצה לבקש.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שאם עכשיו ארנון בר-דוד – שדרך אגב מאוד אתנו – ואם אריאל יעקבי מהסתדרות עובדי המדינה ואם גופים מוסדיים נוספים מקבלים עידוד, ואני הייתי מביא גם גורמי אוצר שיראו אולי אפילו בהיבט של המיסוי מקבלים עוד הטבה להגיע לאילת ולים המלח ולכל אי ירוק שתקבעו, אני לא נכנס לזה, אני חושב שזאת פעולה פטריוטית נכונה, שמאפשרת לערים שחיות מהכלכלה הזאת להמשיך לחיות.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שזאת בהחלט אמירה רלוונטית לוועדה, שאתה מנהל אותה ביד רמה, אדוני היושב-ראש.

מאיר יצחק הלוי: אודה לך אם אתה תזמן בעניין הזה, כדי לייצר תהליך עידוד.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שהמשרדים הרלוונטיים הם גם משרד התיירות, משרד הבריאות, משרד האוצר הוא מאוד מאוד חשוב, וכמובן אותם ארגונים שיש להם מסה משמעותית של עובדים, כמו הסתדרות עובדי המדינה, השלטון המקומי, כל הרשויות המקומיות וכן הלאה וכן הלאה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: שתמשיך לעשות דברים טובים, מאיר יצחק הלוי.

קרן ברק: ובהצלחה גם בפוליטיקה.

פנינה זיו: אותו סוכן, שאני לא יודעת איפה העובדים שלי היום, אין הכשרה לסוכני נסיעות וכל התקופה הזאת וכל הזמן שהקדשתי והשקעתי בעובדים שלי, הם בחל"ת עם איזשהו סכום כסף, אבל אני לא חושבת שהם מעודדים מספיק לחזור ולעבוד.

פנינה זיו: אני עובדת.

פנינה זיו: מספרת לך, מגישה מכרזים, ששליש מהם אם לא יותר, זה חו"ל, והם לא מעודדים, כי אין ישראלי מטייל.

פנינה זיו: כמורה דרך, יודעת ומנצלת גם את מורי הדרך מבחינתנו, לטייל.

פנינה זיו: לא נוסעת בשבת, אבל הגנים הלאומיים מפוצצים במאות אלפים, אנשים מטיילים ויוצאים בכל הארץ, כי אין לי הרבה מה לעשות.

פנינה זיו: כל האתרים מלאים, כל החוף, כל מקום שאפשר לשים בו מחצלת, יש ישראלים, אבל המוסדיים שצריכים לארגן את זה, המשרדים סגורים, אני לא יודעת מי יחזור אם משרד נסגר.

פנינה זיו: ההתאחדות מתחילה להרים את הכפפה, מה שנקרא, אנחנו זה מקצוע, זה לא סתם למכור מלון.

יעקב מרגי: למה להכשיר אותם היום אם הם לא עובדים?

יעקב מרגי: פנינה זיו, יו"ר ועדת תיירות פנים, התאחדות משרדי הנסיעות ויועצי התיירות.

פנינה זיו: שלום, נעים מאוד לכולם.

פנינה זיו: אני בעלת משרד 11 שנים, ומהאחד במרץ המשרד שלי סגור.

פנינה זיו: אני לא רוצה לייצג את עצמי, אני מייצגת סוכנים.

פנינה זיו: אחרי 35 שנה בתחום התיירות – אני מורת דרך, נהגת אוטובוס, יועצת תיירות, כל מה שאתם רוצים אני עושה בתיירות, מתפרנסת מזה, התפרנסתי היטב, אני מכירה את השוק בעליות ובמורדות.

פנינה זיו: שיתפנו פעולה עם חברות הסעות, עם מסעדות, עם טעימות בשוק.

פנינה זיו: אנחנו ממציאים את זה כל יום, אנחנו מניעים את הכלכלה מלמטה, מהדוכן בשוק שמוכר fish and chips או חומוס עד חברת פייזר, שכולם כבר מכירים אותה והיא סתם לקוח שלי מבחינתי.

פנינה זיו: כל הדבר הזה, מחולל אותו אותו סוכן, כשאני לא יודעת איפה העובדים שלי היום.

פנינה זיו: אין הכשרה לסוכני נסיעות בתיירות פנים, וכל התקופה הזאת, כל הזמן שהקדשתי והשקעתי בעובדים שלי, היום הם אינם.

פנינה זיו: אחרי 10 חודשים אני לא יודעת איפה למצוא אותם גם, הם בחל"ת, אולי הם רגועים עם איזשהו סכום כסף, אבל אני לא חושבת שהם מעודדים מספיק לחזור ולעבוד.

פנינה זיו: אני עובדת - - -

יעקב מרגי: מה היית רוצה שיקרה?

פנינה זיו: אני מספרת לך, אני מגישה מכרזים ששליש מהם, אם לא יותר, זה חו"ל, והם לא מעודדים, כי אין להם שום סיבה – חוץ מהסולידריות, כי הישראלי מטייל, אני יודעת שחינכתי אותו כמורה דרך, אני יודעת ואני מייצגת עכשיו גם את מורי הדרך מבחינתי, אני יודעת שחינכנו את הישראלי לטייל.

פנינה זיו: תראו את השבתות.

פנינה זיו: אני לא נוסעת בשבת, אבל הגנים הלאומיים מפוצצים עם מאות אלפים, אני רואה את הנתונים.

פנינה זיו: אנשים מטיילים ויוצאים, ואני מסתובבת בכל הארץ עכשיו, כי אין לי הרבה מה לעשות.

פנינה זיו: כל האתרים מלאים, כל חוף, כל מקום שאפשר לשים בו מחצלת, יש ישראלים.

פנינה זיו: יש אנשים שמטיילים, אבל המוסדיים, אלו שצריכים לארגן את זה, הם לא פונים.

פנינה זיו: המשרדים סגורים, אני לא יודעת מי יחזור, כל פעם אנחנו שומעים על עוד משרד שנסגר.

פנינה זיו: ההתאחדות מתחילה להרים את הכפפה, מה שנקרא, בקטע של הכשרה.

פנינה זיו: אנחנו לא יודעים מי נשאר, אלה אנשי מקצוע, זה מקצוע, זה לא סתם למכור מלון דרך בודדים.

יעקב מרגי: אבל למה להכשיר אותם היום, אם הם לא עובדים?

פנינה זיו: בדיוק, אבל זאת ההזדמנות.

פנינה זיו: אנחנו הרי נחזור.

פנינה זיו: היינו במלחמות, היינו בכל מיני מבצעי צוק איתן, כאלה ואחרים, כשהכול נפל ונסגר, וכמו עוף החול יום למחרת כבר היינו במלונות עם אוטובוסים ואתרים ועשינו כל מה שאנחנו יכולים.

פנינה זיו: אני רוצה להדגיש את המקום הזה של הסוכן.

פנינה זיו: הסוכן עומד באמצע, אין לו אינטרס בין טבריה לאילת.

פנינה זיו: ראש העיר אילת מייצג את העיר שלו, הוא צודק, אבל אני כשאני מוכרת, אני מוכרת מה שמתאים ללקוח שלי, פעם זה יהיה טבריה, ותאמינו לי שהיא צריכה החייאה דחוף, הכינרת לא תעזור כלום בעניין הזה כמה שהיא תהיה מלאה.

פנינה זיו: תודה לכם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יוסי פתאל.

יוסי פתאל: שלום אדוני, תודה רבה על הדיון.

יוסי פתאל: אני ברשותך רוצה לומר, שהסיפור של האמירויות הוא בהחלט מכעיס, כמו שאתה אומר, אבל הוא לא הפתרון.

יוסי פתאל: ה-100,000 שנסעו לאמירויות, זה לא מה שיביא את הישועה לתיירות הפנים.

יוסי פתאל: יש לנו 8.5 ישראלים שהיו נוסעים כל שנה.

יוסי פתאל: הדוגמה הזאת היא בהחלט דוגמה - - -

יעקב מרגי: יוסי, אתה מבין בסטורציה?

יעקב מרגי: אתה יודע מה זה סטורציה, חמצן בדם.

יעקב מרגי: יש רמת חמצן בדם.

יעקב מרגי: 100,000 לתיירות הישראלית הפנימית זה מעלה בכמה אחוזים את הסטורציה.

יוסי פתאל: אדוני היושב-ראש, בגלל שאני מאוד מעריך את מה שאתה עושה, אלה מספרים קטנים יחסית למצוקה.

יוסי פתאל: לא שם נמצא הפתרון.

יוסי פתאל: תיירות הפנים מזיזה מספרים הרבה יותר גדולים, ואני מזכיר לעצמנו שמיד אחרי חנוכה, הלא בדרך כלל יש ירידה עצומה בתיירות הפנים ואז נכנסת לעבודה בדרך כלל התיירות הנכנסת.

יוסי פתאל: אני חושב שהאיזון צריך להיות – ואני חושב שזאת צריכה להיות הנחיה כמובן לעודד את תיירות הפנים, אבל ברגע שמשרד הבריאות שנמצא כאן בדיון ירשה לישראלים לצאת, לא משנה לאיזו מדינה ולחזור, מיד צריך גם לאפשר לתיירים מהמדינה הזו להיכנס; אפילו לומר שתייר שמגיע, שיגיע עם בדיקה, כדי להיות בטוח, כי הוא לא יותר מסוכן מכל ישראלי שחוזר, אפילו פחות.

יוסי פתאל: הוא מטייל כאן במתווה שהבטיחו לך בוועדה באוגוסט שהוא יפורסם, עד היום לא פורסם.

יוסי פתאל: אם נתחיל בחורף, אם לא נביא כמה קבוצות, אפילו לא פיילוט משרד הבריאות מסכים לעשות –למה לא להביא 2,000 תיירים ובואו נבדוק מה קורה?

יוסי פתאל: ננהל את זה לפי המתווה שגרוטו כבר אישר והשר שלו לא מרשה לו לשלוח את זה אליך.

יוסי פתאל: הדבר היחיד שיציל את טבריה, את נצרת ואת עכו זה רק תיירים, כי בטבריה למשל 80% מההכנסות זה תיירות.

יוסי פתאל: יחד עם בתי המלון שיפתחו, אמרת איים ירוקים?

יוסי פתאל: למה לא בתי מלון שהם איים ירוקים לתיירים שיוכלו לקלוט אותם?

יוסי פתאל: הלא יש עבודה, ברור שלא מדובר על השבועות הקרובים.

יוסי פתאל: אתה בעצמך אז נתת את המתווה יחד עם גרוטו, הם לא נותנים לנו אפילו להתארגן לקראת זה.

יוסי פתאל: ביקשתי יצירתיות, למה שלא נעשה איים ירוקים מאתרים שהם חשובים בנצרות לתיירים, ונכניס לשם תיירים בנפרד ללא ערבובים עם האוכלוסייה הישראלית, שמגיעים רק ממדינות ירוקות וגם עם בדיקה וגם יתנהלו בנפרד?

יוסי פתאל: רק ככה נציל את הכלכלה.

יוסי פתאל: תיירות הפנים, יש כאן המון אנשים, הם לא יוצאים כרגע לצערי, הם גם לא ייצאו, כי הם לא רגילים אחרי חנוכה.

יוסי פתאל: טיולי היום שמדברים ברשות הטבע והגנים לא יושיעו את תיירות הפנים.

יוסי פתאל: אני מאוד מצטער ששרת התיירות לא מדברת על תיירות נכנסת.

יוסי פתאל: בלי זה הענף עד האביב לא יחזור לעצמו, לא משנה מה נעשה.

יוסי פתאל: אדוני, אני מבקש שתמיד יהיה איזשהו איזון.

יוסי פתאל: משרד הבריאות מתעלם מההבטחות שהוא נתן לפניך בוועדה, ומותר כבר להגיד למשרד הבריאות, שסגרים לא עובדים.

יוסי פתאל: מכל סגר נולד עוד סגר, אז אולי פעם אחת צריך להפסיק ולנהל את זה בצורה קצת יותר חכמה, בטח לעניין התיירות.

יוסי פתאל: כל הכלכלה בפריפריה, 15% ממנה, תלויה בתיירות נכנסת.

יוסי פתאל: מי שלא מבין את זה וימשיך לעשות סגרים באקסלים, הורג אותנו.

יוסי פתאל: תודה.

שוקי שדה: שלום וצהרים טובים.

שוקי שדה: אני שוקי שדה, מנכ"ל ארגון חברות ההסעה בישראל.

שוקי שדה: רציתי לדבר על מספר נושאים.

שוקי שדה: הארגון עצמו מאגד בתוכו למעלה מ-22,000 כלי רכב, כאשר התיירות בתוכם בין 3,000 ל-4,000 כלי רכב.

שוקי שדה: הרכבים האלה עומדים כבר תשעה חודשים, כאשר שום מענק מהאוצר לטובת הטיפול בהם, שום דבר לא ניתן, זה ביטוחים וכיוצא בזה, דבר שמאוד מאוד מקשה עלינו.

שוקי שדה: בנוסף לזה, חשוב לציין שאוטובוס כזה שעומד בחניון, אנחנו משלמים עליו כ-15,000 שקל בחודש.

יעקב מרגי: לא קיבלתם הוצאות קבועות?

שוקי שדה: שום דבר לא קיבלנו, חמור מאוד העניין הזה, ואנחנו רק בהוצאות כל הזמן.

שוקי שדה: אנחנו תשעה חודשים כבר לא עובדים, הרכבים האלה נעולים, סגורים.

שוקי שדה: אסור לנו לשכוח גם שברגע שתתחיל התיירות, אנחנו נצטרך להוציא אותם.

שוקי שדה: להכשיר אותם יעלה לנו עוד כסף.

שוקי שדה: כלומר, הפעילות הזאת היא פעילות מאוד מאוד מחויבות שהאוצר ישים עליה דגש.

שוקי שדה: איפה הפחתים?

שוקי שדה: איפה הביטוחים?

שוקי שדה: איפה האחריות השנה שהולכת לאיבוד?

שוקי שדה: הכול נעשה וכל העולם שותק, אין עם מי לדבר.

יעקב מרגי: עוד מעט נשמע את האוצר.

יעקב מרגי: תודה.

שוקי שדה: עוד לא סיימתי, יש לי עוד דבר ברשותך, כבוד היושב-ראש.

שוקי שדה: יש את נושא החזרי ההלוואות והצ'קים החוזרים.

שוקי שדה: אנחנו ביקשנו דחייה.

שוקי שדה: עד רגע זה קיבלנו חצי שנה, נגמרה החצי שנה, רוצים להמשיך הלאה, אין מאיפה לשלם.

שוקי שדה: אנחנו עומדים במצבים קשים מאוד, כנ"ל צ'קים.

שוקי שדה: צ'קים חוזרים, התוצאה היא שהחברות נכנסות למוגבלות, וברגע שהם במוגבלות, הם לא יכולים לעשות שום דבר.

שוקי שדה: אני מבקש בכל לשון של בקשה, שגם אתה תעזור לנו, כי יש לוועדה הזאת משמעות, זה בהחלט חשוב.

יעקב מרגי: יש פנייה שלנו באוצר בסוגיות הפיננסיות האלה, אבל זה דיון אחר עכשיו.

יעקב מרגי: אבל תודה שחשפת את זה, זה רק מחזק אותנו להמשיך לפעול בנושא הזה.

שוקי שדה: תודה רבה.

יעקב מרגי: רוי רז אחרון הדוברים, לפני שאנחנו נשמע את האוצר ונגיע לסיכום.

רוי רז: כבוד יושב-ראש הוועדה, תודה על זכות הדיבור ועל הדיון החשוב הזה שמתנהל כרגע.

רוי רז: אלפי אטרקציות שלנו סגורות כבר חלקן ממרץ, ובסגר השני החל מספטמבר.

רוי רז: פנינו לא מעט פעמים לגופים הממשלתיים ולמשרדי הממשלה, אבל את האטרקציות שכחו.

רוי רז: האפליה הזו שפותחים את האטרקציות הפתוחות בטבע, מוזיאונים ומסחר ומשאירים אלפי אטרקציות סגורות ועשרות אלפי עובדים שיושבים, בדגש על הפריפריה, זה לא יעלה על הדעת.

רוי רז: לא קיבלנו סיוע, למרות שהעסקים שלנו נפגעו לא פחות מעסקים אחרים, והוכחנו גם בקיץ האחרון, שאנחנו יודעים איך לנהל את העסקים שלנו בצורה טובה, ואנחנו לא מוכנים לקבל יותר את ההפקרות הזאת שמשאירים את העסקים שלנו בצורה הזו.

רוי רז: תודה גם לשרת התיירות וגם למשרד הבריאות שסוף סוף התנהל דיון בנושא שלנו ביום חמישי האחרון.

קרן ברק: רוי, וגם לי, את לא מודה לי פה עכשיו, זה לא נעים.

יעקב מרגי: ועידה של הליכוד צריך לפרגן - - -

קרן ברק: זה הזמן להודות לי.

רוי רז: קרן ברק הרימה את הדגל עבורנו וכינסה, לא ידעתי שאת נמצאת פה קרן.

רוי רז: אני מודה לך שכינסת את שדולת התיירות, הצפת את הבעיה שלנו, את העוולה הגדולה.

רוי רז: פשוט שכחו מאתנו ולא נתנו את הדעת על אותם עסקים, ובשדולת התיירות זה קיבל את הביטוי שלו וזה אכן כרגע מקבל את העזרה.

רוי רז: אבל גם אנחנו זקוקים למענקים, שיסייעו לענף הזה לצאת מהברוך שהוא נמצא בו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אמנם אמרתי משרד האוצר, אבל לפני כן מנהלת מאהל מאבק מורי הדרך, אלנה.

דרובצ'בסקי אלנה: אני רוצה לציין שגורמי מקצוע בענף כבר מתחילת המשבר, או לפחות מהקיץ, זיהו את המשך הצפוי של המשבר, ולאור כך הגישו כל מיני רעיונות והצעות של תכניות, שאני יכולה להעיד אישית שהוגשו עוד בימי הקיץ בפני חברי כנסת וחברי ממשלה שונים, רבים וטובים.

דרובצ'בסקי אלנה: ההצעות האלה מבוססות גם על הביקוש ועל הצורך של החברה הישראלית בפעילות בריאה, שתאפשר להם לצאת קצת מהבידוד החברתי, ביניהן אוכלוסיות כמו אוכלוסיית הגיל השלישי.

דרובצ'בסקי אלנה: נכון להיום התיירות היחידה שקיימת בישראל, כידוע לכולנו, היא תיירות הפנים.

דרובצ'בסקי אלנה: היא לא יכולה לסחוב על גבה את המחסור העצום שנוצר כתוצאה מהיעדרם של 4.5 מיליון תיירים, מה עוד שתיירות הפנים המסיבית, כשמדברים בצדק על ועדי עובדים ועל כל התיירות של מקומות העבודה, נכון לעכשיו כמעט ולא פעילה.

דרובצ'בסקי אלנה: אין לי מספרים ביד להגיד, אבל אני מאמינה שרוב הסוכנים עוד לא חזרו להפעיל את הסיורים המאורגנים הללו.

דרובצ'בסקי אלנה: ממה שאני מבינה ממשרד התיירות, כל סוג של מתווה או תכנית עבודה שתכיל בתוכה מרכיבים של תיירות מסיבית, שכוללת גם הסעות, מקבל התנגדות מוחלטת, וזה בדיוק האבסורד הזה שאתה מתאר, ותודה על ההזדמנות – שמצד אחד אנחנו פותחים את השערים, וזה בסדר גמור, אולי יש מקום לסיכון המחושב הזה; מצד שני, אנחנו לא מאפשרים בשום תנאי לתיירות פנים להיכנס, מכל מיני שיקולים, והם לא רק בריאותיים כמו שנאמר בישיבות ועדת הכלכלה בעבר שעסקו בנושא הזה; ומאידך אנחנו לא מאפשרים שום סיכון ולו מזערי ביותר לפתיחת תיירות משמעותית.

דרובצ'בסקי אלנה: תיירות בודדים של משפחות לא יכולה לתת מענה לכל ענף התיירות, כי היא לא מתקיימת ברוב ימות השבוע לכל הפחות.

דרובצ'בסקי אלנה: אי אפשר לצפות לא ממלונות, לא מאטרקציות, לא מסוכנים, לא ממורי דרך, להמשיך לתחזק עסקים לאורך שנה או שנתיים של משבר.

דרובצ'בסקי אלנה: אני חושבת שבשלב הזה כבר הגיע הזמן להתחיל להסתכל קדימה למציאות בלבן של העיניים, כמו שאומרים אצלנו, ולהתחיל לייצר תכניות שייתנו מענה לדברים האלה – לעודד עסקים, לעודד את המגזר העסקי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי אתנו ממשרד האוצר?

יעקב מרגי: נעם דן, בבקשה, שמעת את הדיון?

נעם דן: כן כן, שמעתי את הדיון, ותוך כדי הדיון אני גם ניסיתי לעשות כל מיני בירורים.

נעם דן: להבנתי, כן ניתן סיוע רוחבי לעסקים במסגרת רשת הביטחון הכלכלית, שאושרה בממשלה ובכנסת, אם זה מענק השתתפות בהוצאות קבועות שיכול להגיע עד להחזר דו-חודשי של 500,000 ש"ח, מענק סוציאלי לעצמאים, החזרי ארנונה.

יעקב מרגי: נעם, דיבר אתנו שוקי שדה מחברות ההסעה.

נעם דן: תוך כדי אני ניסיתי לברר, והבנתי אצלנו באוצר שהם כן קיבלו מענק הוצאות קבועות.

נעם דן: ככל שיש איזושהי בעיה ספציפית, אני מציעה שאולי באמת נארגן איזושהי ישיבה עם האנשים הרלוונטיים בענף ההיסעים, יכול להיות שיש שם בעיות ייחודיות, כי אני הבנתי שהם כן קיבלו את המענק.

יעקב מרגי: נעם דן, יישר כוח, תודה רבה לך, הם שמעו אותך.

יעקב מרגי: אני קורא להם ליצור אתך קשר ולבדוק ספציפית את הנקודות.

נעם דן: בסדר גמור, בשמחה.

יעקב מרגי: אבל גם אתם תעבירו את המסר לשר האוצר, שימשיך ללחוץ לפתוח את המשק.

שוקי שדה: נפגשנו גם עם שר האוצר - - -

יעקב מרגי: שוקי, תודה.

יעקב מרגי: אתה תיצור איתה קשר אחרי, איך אומרים בשידור?

יעקב מרגי: ההפקה תיצור אתך קשר אחרי זה מאחורי הקלעים, אז תדברו מאחורי הקלעים ותנסו לפתור בעיות נקודתיות.

יעקב מרגי: אני קורא כאן גם לשר האוצר להמשיך.

יעקב מרגי: אני מברך על עמידתו האיתנה לא לסגור את המשק, אבל פה במיוחד בענף התיירות, שאפשר לנהל אותו במתווה ירוק מהודק, פעם קראו לזה סגול, עם הנחיות מיוחדות, אני חושב שאפשר לעשות את זה בתיירות.

יעקב מרגי: אפשר לרכז את המאמצים כדי להזרים חיות, מה שנקרא.

יעקב מרגי: אני מבין שאי אפשר לחזור למה שהיה קודם, אבל עד שנחזור, לפחות התחלה של המראה כלשהי על המסלול כדי להשאיר אותם בחיים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני מסכם כך את הדיון: הוועדה קוראת לקבינט הקורונה, למשרד התיירות ולמשרד הבריאות לקבל החלטות מאוזנות ביחס לפתיחת ענפי תיירות.

יעקב מרגי: הוועדה בדעה שפתיחת השמים לתיירות יוצאת ללא מתווה לפתיחת תיירות הפנים, מייצרת חוסר אמון במקבלי ההחלטות.

יעקב מרגי: אני אומר שהמחזה ש-50,000 ישראלים מתנהלים בהפקרות, ללא שום הנחיה, בדובאי ובנסיכויות, לעומת בתי המלון בארץ שסגורים על סורג ובריח, אני חושב שזה מראה שלא מייצר אמון במערכת.

יעקב מרגי: זאת פעם שנייה או שלישית שאני קורא בוועדה למשרד הבריאות ולמשרד התיירות לגבש מתווה לפעילות תיירות הפנים, אף אם באופן חלקי ומוגבל בעת הזו.

יעקב מרגי: אי אפשר להשתמש בתירוץ, שעכשיו הולכים לריסון או לסגר מהודק, או כל מה שנקרא ריסון מהודק.

יעקב מרגי: צריך להיות מוכנים.

יעקב מרגי: היינו בתקופה טובה, שיכולנו לשחרר קצת את החגורה ואת ההידוק הזה.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת ממשרד האוצר להיכנס בעובי הקורה של ענף המלונאות.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לכל ארגוני העובדים לנצל את תקציב ההשתלמויות והרווחה ולחזק את האיים הירוקים והתיירות הישראלית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד האוצר לבחון מתן הטבות מס למי שיצרוך תיירות פנים בישראל.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לכל הגורמים להתכנס יחד לישיבה סביב שולחן עגול על מנת למנף ולרכז את המאמץ להחיות את ענף התיירות בארץ.

יעקב מרגי: הגורמים הם: שלטון מקומי, ועדים גדולים, הסתדרויות שונות וכל גוף גדול יחד עם משרד האוצר, משרד התיירות ומשרד הכלכלה, כשמשרד התיירות הוא בעל הדבר, הוא ירכז את השולחן העגול הזה, כדי לדאוג שכולם ישלבו ידיים כדי להחיות ולחזק את תיירות הפנים במדינת ישראל.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.