הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 117, 2020-12-21 12:00

עפר שלח: שלום לכולם, היום יום שני, ו' בטבת התשפ"א, ה-21 בדצמבר 2020.

עפר שלח: הדיון השני שלנו היום יעסוק בהתמודדות משטרת ישראל עם פשיעת סייבר מתוחכמת על פי ממצאי דוח מבקר המדינה 67ב.

עפר שלח: כמובן שלא נתמקד אך ורק במשטרת ישראל אלא בכלל הגופים.

עפר שלח: מאז שהוצג דוח הביקורת הזה מערך הסייבר התקדם באופן משמעותי.

עפר שלח: קיים היום מערך סייבר לאומי, אנחנו נשמע גם ממנו.

עפר שלח: הנושא עלה לכותרות בזמן האחרון בעקבות שתי התקפות לפחות, הראשונה על חברת שירביט והשנייה על חברה שעוסקת בייבוא לישראל וקשורה גם למערך שמביא את חיסוני הקורונה.

עפר שלח: זה העלה לתודעה את הנזק האפשרי לחיים וכן למצב הפיננסי ולבריאות של אזרחים רבים כתוצאה מהתקפת סייבר.

עפר שלח: בהקשר של שירביט צוין שזה כמעט עניין שבשגרה, חברות משלמות כופר כאשר תופסים את המאגר שלהן ומאיימים לשחרר חלק ממנו אם לא ישולם כופר.

עפר שלח: הדבר הזה הוא כמעט פרקטיקה נהוגה בתוך השוק הזה.

עפר שלח: זה דבר מאוד מדאיג וההשלכות שלו הן מרחיקות טווח.

עפר שלח: ננסה לשמוע מהגורמים השונים, נתחיל עם נציגי משרד המבקר, בבקשה.

ציפי שלזינגר: תודה, אדוני.

ציפי שלזינגר: העיסוק של משרד מבקר המדינה בנושאי הסייבר הוא בקשת נרחבת של נושאים , גם בביקורת קונקרטית, כמו ביקורת שהגשנו לאחרונה לוועדת הבחירות המרכזית, וגם ביקורות כלליות.

ציפי שלזינגר: כמובן שמשטרת ישראל היא גורם חשוב בטיפול המדינתי במערך הסייבר.

ציפי שלזינגר: הדוח שלנו מציג תמונה שנכונה לשנת 2016.

ציפי שלזינגר: אנחנו מניחים שמצב הדברים, לפחות בהיבט של ההתקפות, רק הוחמר והורע מאז.

ציפי שלזינגר: היקף הפשיעה הולך ומתרחב.

ציפי שלזינגר: ממצאי הדוח שלנו משקפים פיגור ניכר בהתמודדות של המשטרה עם פשיעת סייבר מורכבת טכנולוגית.

ציפי שלזינגר: בשנת 2017, במענה לטיוטת הדוח, הודיעה המשטרה על פעולות רבות שבכוונתה לבצע ועל שינויים רבים שהיא מתכוונת לעשות במערך.

ציפי שלזינגר: אחד השינויים הוא הקמת יחידה 105, יחידה ייעודית להגנה על קטינים מפני פשיעה שמתרחשת כנגדם ברשת.

ציפי שלזינגר: אנחנו מודעים לפעולות האלה, אבל בביקורת בשנת 2016 אנחנו התמקדנו בבחינת המענה של המשטרה לעבירות סייבר מתוחכמות שעושות שימוש בטכנולוגיה מתקדמת, להבדיל מעבירות שנעשות במרחב הפיזי בסיוע של מחשבים.

ציפי שלזינגר: עבירות כאלו מטופלות במחוזות המשטרה, אנחנו התמקדנו ביחידה הארצית ובמטה הכללי.

ציפי שלזינגר: הפשיעה בעולם הסייבר משתנה כל העת ומתעצמת, לכן גם האתגרים העומדים בפני המשטרה מתרבים והמענה של המשטרה צריך להיות דינמי ויעיל ולהתאים לסטנדרטים המקובלים בעולם.

ציפי שלזינגר: הצבענו על כך שיש צורך לעדכן את תפיסת ההפעלה של המערך המשטרתי, לתקצב אותו באופן שיאפשר לרכוש אמצעים וגם לגייס ולשמר כוח אדם איכותי שזה חלק מבניית מערך מקצועי ומתקדם שמושך אליו אנשי מקצוע טובים.

ציפי שלזינגר: כמובן שכדי להבטיח מערך איכותי שכזה נדרש שהמבנה המשטרתי יותאם לאתגרים האלה ויהיה בקשר שוטף עם מערך הסייבר הממשלתי.

ציפי שלזינגר: בתגובות המשטרה פורטו שורה של פעולות שהמשטרה התכוונה לבצע בשנים האחרונות.

ציפי שלזינגר: אנחנו שמחים על הדיון ונשמח גם לשמוע על ביצוע הפעולות האמורות.

ציפי שלזינגר: שוב, חשוב לנו לשמוע על פעולות בהתמודדות עם עבירות הסייבר המתוחכמות ברמה הלאומית נגד מחשבים ושרתים דוגמת האירועים האחרונים שפירט היושב-ראש.

ציפי שלזינגר: בימים אלו אנחנו בוחרים את האפשרות לבצע ביקורת מעקב כדי לבדוק את תיקון הליקויים ואת מימוש התוכניות שהוצגו לנו לפני כשלוש שנים.

ציפי שלזינגר: ליאור פורקוש יציג את ממצאי הדוח.

ליאור פורקוש: תודה, תקופת הביקורת היא מחודש מרץ עד חודש אוגוסט 2016.

ליאור פורקוש: הגופים המבוקרים היו המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל, מערך הסייבר הלאומי וגם פרקליטות המדינה.

ליאור פורקוש: בחנו, בין היתר, את מבנה מערך הסייבר במשטרת ישראל, ניהולו והתאמתו להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית.

ליאור פורקוש: בחנו היבטים של כוח אדם והמשאבים המוקצים לטיפול בפשיעה זו, וגם את ממשק העבודה מול מערך הסייבר הלאומי.

ליאור פורקוש: מבחינת נתוני מפתח שנכונים ל-2016, ברור שמאז הדברים הורעו עוד יותר: רק בארצות הברית דובר בתקופה זו על נזק של למעלה ממיליארד דולר שהכופל תוך שלוש שנים.

ליאור פורקוש: בישראל - - -

עפר שלח: זה בטל בשישים לעומת מה שקורה היום.

ליאור פורקוש: (מלווה את דבריו בהקרנת מצגת).

ליאור פורקוש: גם בישראל מתרבים מפגעי הסייבר.

ליאור פורקוש: הדיווח על אירועי פשיעת סייבר למשטרה עומד על 9% בלבד מכלל האירועים המתרחשים.

ליאור פורקוש: הגופים הנפגעים בוחרים על פי רוב לא להיעזר במשטרה בנושא זה.

ליאור פורקוש: מבחינת הרקע, כאמור, מרחב הסייבר הוא מרחב טכנולוגי רב חשיבות שמורכב ממחשבים וממערכות מחשבים ותוכנות.

ליאור פורקוש: המרחב הזה משרת מיליארדי בני אדם במרבית תחומי החיים.

ליאור פורקוש: יש לשים לב לכך שאירועים של פשיעת סייבר מתפתחים בקצב הולך וגובר במרחב הסייבר תוך ניצול חידושים טכנולוגיים ומסבים נזקים כלכליים עצומים, פגיעה בפרטיות, אובדן מידע, ואובדן תחושת הביטחון של אזרחים בעת שימוש במרחב הסייבר.

ליאור פורקוש: הפורום העולמי הכלכלי קבע בדוח הסיכונים העולמי כי התקפות סייבר הן בין חמשת הסיכונים הגלובליים הגדולים ביותר.

ליאור פורקוש: על פי המרכז הבין-לאומי למניעת פשיעה, בכ-80% מאירועי פשיעת סייבר בעולם מעורבים ארגוני פשיעה.

ליאור פורקוש: בשקף הבא אפשר לראות את התפתחות העבירות המתוחכמות.

ליאור פורקוש: אנחנו מדברים על עבירות נגד מחשבים, אלו עבירות שאין להן קיום, לא מדובר בעבירות שהושלמו במרחב הפיזי.

ליאור פורקוש: אנחנו הצבענו על חובת המשטרה להקים מערך מקצועי שיהיה מסוגל להתמודד עם העבירות הללו.

ליאור פורקוש: אנחנו מבינים שבדרך כלל משטרת ישראל לא מתמודדת עם אירועים שכאלו, אין לה את היכולות לכך.

ליאור פורקוש: באירוע האחרון של שירביט המשטרה הגיעה מספר ימים לאחר האירוע כשכבר לא היה מה לחקור.

ליאור פורקוש: ישבו שם הגופים הטכנולוגים, משטרת ישראל הגיעה בשלב מאוד מאוחר ואין לה את היכולות לחקור אירועים כאלה ולא את הכלים לעשות זאת.

ליאור פורקוש: בשקף הבא נתנו דוגמה לפשיעה מתוחכמת מסוג BOTNET.

ליאור פורקוש: זו פשיעה שבה תוכנה זדונית משתלטת על מיליוני מחשבים ברחבי העולם שעל פי פקודה מבצעים פשעי סייבר במחשבים, בשרתים וברשתות מחשבים, מערכות אזרחיות וביטחוניות.

ליאור פורקוש: באירוע הזה ראינו שמדובר במשהו חובק עולם ושמשטרת ישראל צריכה להיות חלק מהדבר הזה.

ליאור פורקוש: באותו אירוע ששמו זאוס היו מעורבים מעל מיליון מחשבים ברחבי העולם, נגרמו נזקים כספיים במאות מיליונים, שולמו כ-30 מיליון דולר דמי כופר ונפגעו מאות אלפי קורבנות ברחבי העולם.

ליאור פורקוש: האירועים הללו הולכים ומתעצמים.

ליאור פורקוש: ליקויים מרכזיים: מצאנו שמבנה מערך הסייבר במשטרה אינו מותאם להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית, ומשקף פריסה מבוזרת, תוך פיצול של חלקי המערך לכפיפויות פיקודיות וגיאוגרפיות שונות.

ליאור פורקוש: זה מבנה שמהווה חסם לפעילות אפקטיבית של המשטרה, בשל כך שאין הקצאה הולמת של יכולות טכנולוגיות, והטיפול מתבצע ללא שיתוף בידע, ללא הנחייה מקצועית הולמת וללא ראייה מערכתית לאומית ובין-לאומית.

ליאור פורקוש: מצאנו גם שהמבנה אף מנוהל באופן שהוביל לאיבוד ראיות דיגיטליות בשל העדר ידע טכנולוגי.

ליאור פורקוש: יש הפרדה של תחומי אחריות בין גוף מטה לגוף חקירתי שלא רואה את הגישה האחודה לטיפול בנושא הזה.

ליאור פורקוש: מצד אחד אין חיבור בין יכולות טכנולוגיות לבין הצרכים החקירתיים ביחידה הארצית, ומכיוון שהיחידה הארצית לא מתמודדת עם אירועים כאלה אז גם אין צורך בהתעצמות טכנולוגית ונוצרת פה הפרדה בין הדברים.

ליאור פורקוש: מצאנו שלא הוגדר במשטרה תהליך עבודה שיטתי שיאפר לקבוע את רמת המורכבות הטכנולוגית של עבירות סייבר.

ליאור פורקוש: אין יכולות לטפל בפרשיות מורכבות כמו שירביט, ואנחנו לא ראינו פרשיות מורכבות שטופלו במשטרה באותה תקופה.

ליאור פורקוש: אין כמעט מעורבות בפרשיות בין-לאומיות, אין צוותי חקירה שנוסעים למדינות אחרות.

ליאור פורקוש: למרות הגידול המשמעותי בעבירות סייבר, צומצם תקציב מערך הסייבר הארצי, באופן המגביל רכש אמצעים מתאימים, ונמצא כי חוקרים רכשו ציוד מכספם כדי שיוכלו לבצע את עבודתם.

ליאור פורקוש: כן נמצא כי קיים קושי בגיוס כוח אדם מתאים ובשימורו במשטרה בשל הפערים בשכר שמוצע למועמדים למערך.

ליאור פורקוש: בעיית גיוס כוח האדם המתאים היא בעיה שאיננה נחלת המשטרה בלבד.

ליאור פורקוש: אפשר לומר שחלק גדול מהפיקוד לא הוכשר לפשיעת סייבר.

ליאור פורקוש: תקציב הרכש של היחידה הארצית להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית עמד בשנת 2016 על כ-1.6 מיליון ש"ח בלבד שרובו יועד לרישיונות ל-3 תוכנות.

ליאור פורקוש: המלצותינו: על המשרד לביטחון הפנים והמשטרה נדרש לבחון את הצורך ביחידה מרכזית אחת שתתכלל את הטיפול בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית.

ליאור פורקוש: יש לפעול להתאמת תפיסת ההפעלה של המערך למאפייני פשיעת הסייבר שהם חוצי גבולות ובעלי תחכום טכנולוגי, וללא הפרדה מלאכותית בין המישור הטכנולוגי למישור החקירתי, שכרוכים זה בזה.

ליאור פורקוש: על המשטרה והמשרד לביטחון הפנים לוודאי כי נבחן ומיושם הידע המקצועי הקיים בעולם לטיפול בפשיעת סייבר, וכי ניתן מענה לצורכי ההתעצמות הטכנולוגית.

ליאור פורקוש: על המשטרה להסדיר ממשקי עבודה יעילים בין חוליית המטה לבין היחידות החוקרות.

ליאור פורקוש: יש לבחון את התקציב לרכש טכנולוגי ולגיוס ושימור כוח אדם בעל מומחיות גבוהה במערך.

ליאור פורקוש: על המשטרה לוודא כי תפיסת ההפעלה שלה תכלול דרך סדורה לאפיון המורכבות הטכנולוגית של פשיעת סייבר על פי הגישות המקובלות בעולם, כדי לוודא שיינתן מענה הולם לתיקים מורכבים.

ליאור פורקוש: תיארנו בדוח דרך מסוימת שעל פיה ניתן לייצר תמונת מודיעין של האיומים בתחום הזה, זה דבר בסיסי ביותר.

ליאור פורקוש: יש להבין מה הם סוגי המידע המותקפים, רמת התחכום הטכנולוגי וזהות התוקפים ומושאי התקיפה.

ליאור פורקוש: יש לייצר תרחיש ייחוס ולבחון את המענה הדרוש להתמודדות עם הפשיעה.

ליאור פורקוש: נושא אחר, חשוב לא פחות, הוא היעדר ממשק בין המשטרה לבין מערך הסייבר הלאומי.

ליאור פורקוש: למרות הצורך בחיבור בין הידע והיכולות הלאומיות לבין אחריות המשטרה להתמודד עם פשיעת סייבר – לא נעשתה פעולה שכזו ולא בוצעה הפעלה משותפת.

ליאור פורקוש: בדיון שנערך בוועדת המשנה להגנת הסייבר ב-2016 צוין שבולט היעדר חלקה של המשטרה בטיפול באירועים אלו.

ליאור פורקוש: יש להבין זאת על רקע העובדה שאירועים רבים שנוגעים לחוסנה של מדינת ישראל בתחום הסייבר הם גם אירועים פליליים שמתרחשים באותה הפלטפורמה במרחב הסייבר.

ליאור פורקוש: פה צריך לבחון האם היחידה הארצית מטפלת באירועים שכאלה, מתי היא נכנסת, למה היא לא נכנסת מההתחלה אם מדובר באירוע פלילי.

ליאור פורקוש: צריך להבין שבחלוף מספר ימים מהאירוע כבר אין מה לחקור ובסופו של דבר המשטרה יוצאת מהתמונה של האירועים המתוחכמים.

ליאור פורקוש: המלצנו שעל המשרד לביטחון הפנים, יחד עם המשטרה בשיתוף מערך הסייבר הלאומי ומשרד האוצר, לפעול למיצוי הפוטנציאל, הידע והמשאבים הלאומיים לטיפול מיטבי באיומי פשיעת הסייבר מתוך ראייה לאומית כוללת של האיומים, זאת לנוכח הקשר ההדוק הקיים בין תופעות פשיעה ובין איומי טרור ופגיעה במתקנים חיוניים באמצעות מרחב הסייבר המשותף לכל אלה.

ליאור פורקוש: לסיכום: פשיעת סייבר אינה תחומה בגבולות גאוגרפיים, והיא בעלת השלכות ברמה הלאומית וברמה הבין-לאומית.

ליאור פורקוש: המשטרה והמשרד לבט"פ הקימו אמנם מערך לטיפול בעבירות סייבר, אך לא התאימו את המערך לצרכים ולאתגרים של עבירות סייבר מתוחכמות טכנולוגית שמתפתחות ומשתנות במהירות רבה.

ליאור פורקוש: המבנה הפיקודי המבוזר של מערך הסייבר, חולשתה של יחידה מרכזית והפרדת תחומי האחריות של גוף המטה למישור טכנולוגי נפרד מהמישור החקירתי – אין בהם כדי לתת מענה הולם לאתגרים שעמם נדרשת המשטרה להתמודד במסגרת הלחימה בפשיעה זו.

ליאור פורקוש: בנוסף, ניכרת תופעה של "בריחת מוחות" מהמערך בשל מגבלות תקציב ובשל העדר התעצמות טכנולוגית מתקדמת הנדרשת לשם התמודדות עם פשיעה זו.

ליאור פורקוש: התמודדות עם פשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית היא אתגר לאומי המחייב את המשטרה ואת המשרד לבט"פ לבסס תפיסה אסטרטגית רלוונטית למאפייניה, ולהעצים במידה רבה את יכולותיה הטכנולוגיות של היחידה הארצית במשטרה, כל זאת בשיתוף מטה הסייבר הלאומי ותוך כדי בחינה שוטפת של הידע המקצועי בעולם כדי שבסופו של דבר המשטרה תוכל להתמודד עם אירועים מתוחכמים כפי שמצופה, תודה רבה.

עפר שלח: תודה לך, נגעתם בנקודה מאוד חשובה שננסה לברר כמיטב יכולתנו בשעה הקרובה.

עפר שלח: אחד הדברים שמאפיינים סייבר הוא שהגבולות מאוד מיטשטשים.

עפר שלח: לפשע סייבר אין גבולות והוא יכול להתבצע בריחוק גדול, איננו יודעים מהיכן הוא מתחיל.

עפר שלח: אמרתם גם שאירועים פליליים שנוגעים בחוסנה של המדינה הם אירועים פליליים שמתרחשים במרחב הסייבר.

עפר שלח: כשהיה אירוע סייבר בבנק לאומי, האם זה אירוע של ביטחון לאומי?

עפר שלח: האם זה אירוע של פשיעה?

עפר שלח: גם בהיבט הארגוני של מערך הסייבר הלאומי, מטרתו העיקרית היא להגן על העניינים הלאומיים.

עפר שלח: הגבול מטושטש, כאמור, וצריך לבנות מערך טוב של שיתוף פעולה וגם אפילו של בירור הדברים – מי יושב בראש השולחן ומי עוסק במה.

עפר שלח: נתחיל עם המשרד לביטחון פנים, רב-פקד שירן חנניה, בבקשה.

שירן חנניה: שלום לכולם.

עפר שלח: אני מקווה שאת האדם הנכון לעניין זה.

עפר שלח: את ראש תחום מדיניות ואסטרטגית סייבר.

עפר שלח: נתחיל מתשובת

עפר שלח: כם, נכון שזה דוח מלפני כמה שנים, אבל תשובת

עפר שלח: כם לדברים שעולים מדוח מבקר המדינה ואחר כך ניקח את זה לאירועים העדכניים, בבקשה.

שירן חנניה: דוח מבקר המדינה פורסם לפני כשלוש וחצי שנים.

שירן חנניה: המשטרה עשתה ככל שביכולתה לבנות מערכים סביב מערך הסייבר.

שירן חנניה: אחד השינויים המרכזיים שנעשו הוא הקמת מטה לתחום הסייבר בחטיבת הסייבר שמשם אני מגיעה.

שירן חנניה: המטה שם לו למטרה לתכנן את המערך כך שיטפל במה שתואר בדוח.

שירן חנניה: מדובר בבין-לאומיות שמאפיינת את הפשיעה, צריך קשר עם משטרות זרות וגם עם חו"ל.

שירן חנניה: הקמת המטה דרשה לשים לב לארבה צירים מרכזיים: ציר ההדרכה, להדריך את כלל מערכי משטרת ישראל.

שירן חנניה: ציר מתודולוגי של תפיסות הפעלה בתחום.

שירן חנניה: ציר טכנולוגי, הקמת מחלקת טכנולוגיות שאמורה למצוא טכנולוגיות שמתאמות לעולם הזה בחוץ, להביא אותן פנימה ולהכווין את פיתוח הפנים של משטרת ישראל.

שירן חנניה: הציר הרביעי הוא ציר מחקרי של אפליקציות.

שירן חנניה: משטרת ישראל הן הכינה את הגוף שאמור לשרטט את מפת הדרכים בהתאם לפערים שעלו בדוח.

שירן חנניה: הדברים שהתקדמנו בהם בפועל זה שינוי תפיסת ההפעלה בהתאם למדינות מפותחות בעולם.

שירן חנניה: ביצענו חקר שוק במדינות מקבילות – קנדה, בריטניה – התחלנו בעבודת מטה שתפקידה הקמת מרכזי בינה ארציים.

שירן חנניה: צריך להסתכל על הכול מלמעלה למטה, אנחנו לא צריכים לדלות תלונות מתחנות אזוריות על מנת להבין שיש כאן תופעה ארצית, אנחנו צריכים שיהיה גוף למעלה שרואה את הכול ויידע להכווין את הטיפול כלפי מטה.

שירן חנניה: גם במדינות אחרות וגם אצלנו מרכזי הבינה מיועדים לנושאים ספציפיים.

שירן חנניה: יש את 105 שמיועד למיגור פשיעה כלפי קטינים ברשת.

שירן חנניה: יש את מרכז הסיבר הארצי שאמור לטפל בפשיעה במרחב המקוון.

שירן חנניה: לאחרונה הוקם מוקד שמטפל בפשיעה מבוססת רווח ברשת.

עפר שלח: שירן, מתרחש אירוע כמו אירוע שירביט שהוא אירוע של חברה פרטית שקיבלה דרישת כופר.

עפר שלח: איפה זה נופל מבחינת

עפר שלח: כם ומי הגורם המשטרתי שמופנה לטפל בזה?

שירן חנניה: בעניין של תקיפות סייבר צריך לבחון כל מקרה לגופו.

שירן חנניה: יש לפעמים תקיפה שהערך המוסף לטיפול המידי הוא במערך הסייבר הלאומי.

שירן חנניה: תלוי באמת מי הגורם התוקף - - -

עפר שלח: שאלתי אודות מקרה שירביט.

עפר שלח: לו יצויר שאני נציג שירביט ופניתי למשטרה והתלוננתי, את הרי לא יודעת כרגע, אני מכיר את הקריטריונים של מערך הסייבר הלאומי, מבחינתם, אם ארגון האקרים תוקף את שירביט או אם איראן תוקפת את שירביט זה לא אותו דבר.

עפר שלח: אני שואל עכשיו בהיבט של המשטרה.

עפר שלח: התקשרתי אליכם וביקשתי עזרה, מה הקריטריונים שלכם לטיפול בדבר הזה?

שירן חנניה: למשטרה יש כלים כאלו ואחרים.

שירן חנניה: אם באמת יתקשר נציג שירביט ויתלונן על תקיפה אז קודם כל מנסים להכיל את האירוע, הממשק ביננו לבין המוסד המותקף הוא מהיר, וננסה להכיל ביחד את האירוע.

שירן חנניה: לא תמיד החקירה הפלילית היא הדבר הראשון שיש לעשות במקרים כאלה.

שירן חנניה: לפעמים - - -

עפר שלח: הסבירי לי למה, הרי אם אתלונן על פריצה לבית אתם לא תתעכבו כדי להכיל את האירוע, אתם תשלחו ניידת.

שירן חנניה: נכון, אני שולחת ניידת כדי לראות מי פרץ וכדי לאסוף סימני זיהוי על מנת לנסות להגיע לפורץ.

שירן חנניה: התקיפה ברשת היא עולם חדש שאנחנו עוד לומדים ואנחנו מנסים להגיע לכלל השותפים.

שירן חנניה: אי-אפשר להילחם לבד בסייבר, הממשק בין המוסדות לבין משטרת ישראל צריך להיות הדוק בנושא זה, וכך נעשה בחודשים האחרונים.

שירן חנניה: החקירה הפלילית היא מוגבלת, כלי המשטרה מוגבלים, החקירה יכולה להיות מאוד ארוכה ולעיתים יש להיתמך גם בידי משטרות חו"ל.

שירן חנניה: כל הסיוע המשפטי מול משטרה זרה בחו"ל יכול לקחת המון זמן.

שירן חנניה: לפעמים צריך פשוט לעשות את המניעה וניתוק האירוע.

שירן חנניה: אני לא יכולה להגיד שמיד עם התלונה משטרת ישראל תקפוץ על המחשבים ותגלה את התוקף, זה לא כך, יש פה מורכבות שאנחנו לומדים אותה.

עפר שלח: נעבור לסגן ניצב גלעד בנט, רמ"ד אסטרטגיה ושותפויות סייבר, אני מבין שהוא האיש עם התשובה.

גלעד בנט: שלום לכולם, אנחנו לא רוצים להתייחס לאירוע שירביט.

גלעד בנט: אתן פרפרזה על אירועים של חברות.

גלעד בנט: כבוד היושב-ראש השווה את זה למרחב הפיזי ולא תמיד אפשר להשוות את זה לשליחת ניידת באירוע פיזי.

גלעד בנט: כשאנחנו מדברים על בניית אסטרטגיה ללחימה בפשיעה המקוונת אחד הרכיבים המרכזיים זה להסתכל איפה לארגון האכיפה יש יתרון יחסי בכל שלב של האירוע.

גלעד בנט: אנחנו יכולים להיכנס לחקירה בשלבים הראשונים של האירוע ואנחנו יכולים לבצע בדיקות כאלו ואחרות במחשבי החברה, אבל זה ייגמר כשהניתוח מצליח והחולה מת.

גלעד בנט: חברה צריכה לשרוד לפני הכול, היא צריכה לשמור על המידע שברשותה, היא צריכה להכיל את האירוע, בעיקר במקרים שבהם ההערכה של תוחלת החקירה הפלילית היא הערכת חסך.

גלעד בנט: היכולת שלנו להגיע לשחקן בשלבים המוקדמים, עד שלב ההכלה של האירוע, היא מאוד נמוכה.

גלעד בנט: בסדר העדיפויות אנחנו צריכים לפנות את הדרך למומחים שיעזרו לחברה להשתלט על האירוע, בשלבים מאוחרים אפשר יהיה לבצע פעולות שיובילו לפתיחת חקירה פלילית.

גלעד בנט: חלק מהאסטרטגיה הארגונית שלנו היא הבנה שמאבק בפשיעה המקוונת לא מתחיל ונגמר בחקירה פלילית.

גלעד בנט: לעיתים יש מתקפת פישינג בסוף שבוע שהתכלית שלה היא לגנוב פרטי מידע מכמה עשרות אלפי ישראלים בשעות הראשונות של המתקפה.

גלעד בנט: זה שאני אתחיל בחקירה פלילית לא יעזור להתמודד עם האירוע יותר טוב.

גלעד בנט: אולי אפשר יהיה להפיל את התשתית שהשחקן הפלילי משתמש בה, או ליידע את הציבור שלא ייעשה דברים שעלולים להפיל אותו בפח.

גלעד בנט: זה מוביל אותי לדבריו של ליאור פורקוש בנושא האסטרטגיה.

גלעד בנט: היה שינוי מהותי בשנים האחרונות, אנחנו לקחנו את הדוח של שנת 2016 בצורה רצינית.

גלעד בנט: אגב, אני הייתי חלק מתהליך איסוף הנתונים לדוח הזה.

גלעד בנט: הקמנו גוף מטה.

גלעד בנט: האיסור על הפרדה בין גוף מטה לגוף מבצעי לא מובנת לי ואולי אחר כך ליאור יוכל להרחיב.

גלעד בנט: בנינו מטה סייבר בחטיבת הסייבר של המטה הארצי, בכפיפות לאגף החקירות והמודיעין.

גלעד בנט: בחטיבה זו יש מחלקה ששמה מחלקת - - -, בתוכה יש מדור שמתעסק באסטרטגיה ושותפויות וזה בדיוק התפקיד שלו, התפקיד שלו הוא להסתכל בצורה רוחבית על אירוע סייבר, לנתח תופעות, לנתח את הטיפול המשטרתי ואת הפערים בטיפול ובסופו של דבר לתת המלצות לדרג המחליט ולדרג המבצע.

גלעד בנט: בנוסף, כמו שהזכירה שירן, הקמנו שני מרכזי בינה, האחד נוגע לפשיעת הסייבר התשתיתית והשני נוגע להונאת סייבר.

גלעד בנט: אגב, כשמשרד מבקר המדינה התחיל לבצע את הבדיקה שלו ב-2016 התפיסה הייתה שהעבירות היותר חמורות הן עבירות הסייבר התשתיתיות.

גלעד בנט: היום אנחנו יודעים שמה שמציק לאזרח במתקפות עם פוטנציאל גדול הן העבירות שניתן לראות אותן כעבירות נתמכות סייבר.

גלעד בנט: גם בהיבט הזה שינינו את התפיסה.

גלעד בנט: אנחנו פועלים לבנות את יחידות ההונאה כך שהן תעבורנה מטיפולים מעבירות הונאה במרחב הפיזי למרחב המקוון בצורה הרבה יותר אפקטיבית.

גלעד בנט: הקמנו מגמת סייבר ופשיעה מקוונת במכללה הלאומית לשוטרים.

גלעד בנט: אנחנו משקיעים רבות בסימון המקצועות השונים בתחום הסייבר.

גלעד בנט: זו עבודה שנעשית תוך שיתוף פעולה הדוק עם המרחב הבין-לאומי – האינטרפול והיורופול, סוכנויות עמיתות במדינות שוחרות סייבר.

גלעד בנט: הבנו שאחת הבעיות הגדולות באיסוף הנתונים יושבת על הצורה שבה תחנת המשטרה גובה את ההודעה ואוספת את הנתונים מהקורבנות.

גלעד בנט: הבנו שכמו במקומות אחרים בעולם אנחנו צריכים ליצור ממשק מקוון ישיר מול האזרח, ממשק עוקף תחנה, באופן שיאפשר לנו לנתח את המידע בצורה אפקטיבית יותר.

גלעד בנט: המידע עובר לאחד ממרכזי היתוך המידע שדיברתי עליהם מקודם.

גלעד בנט: אנחנו פועלים על מנת לרכוש בשנים הקרובות טכנולוגיות שיאפשרו התכת המידע בצורה יעילה יותר.

גלעד בנט: לגבי שיתוף פעולה עם מערך הסייבר הלאומי: זה נושא חשוב שנוגע להערה של היושב-ראש בתחילת הדיון.

גלעד בנט: כשמתמודדים עם מתקפת סייבר על הסקטור הפרטי, על סגמנטים מסוימים בסקטור הפרטי לרבות חברות ביטוח ותאגידים בנקאיים, ואפילו משרדי עורכי דין ורואי חשבון.

גלעד בנט: אנחנו לא יכולים להסתובב במרחב הפיזי ולהתייחס למתקפה הזו כזירת הפעולה הבלעדית של משטרת ישראל.

גלעד בנט: הסיבות לכך הן: יש א-סימטריה של מידע בקשר לתוקף, למניע של התוקף בשלבים המוקדמים.

גלעד בנט: בנוסף, משטרת ישראל מודעת ליכולות המוגבלות שלה בתחום איסוף ועיבוד נתונים על איומים מקוונים.

עפר שלח: גלעד, אעצור אותך לרגע, זו בדיוק הנקודה אליה אני מכוון.

עפר שלח: ברור לי לגמרי שציפייה שמשטרת ישראל תגן על כל מחשב כמו שהיא יכולה להגן על בית היא בעייתית.

עפר שלח: ברור שהפער בין התוקף למגן הוא גדול במיוחד.

עפר שלח: איני מבקש שתתייחס למקרה ספציפי, אבל תן לי מקרה גנרי.

עפר שלח: כשמתחילה התקפה כזאת ואתם מתחילים לטפל, האם התהליך הוא שאתם מתחילים לטפל ואז מכניסים את מטה הסייבר הלאומי, האם מלכתחילה אתם פועלים ביחד ברגע שמתברר היקף הנזק, האם יש דברים שהם קטנים מכדי שמישהו מכם יטפל בהם כי פשוט אי-אפשר.

גלעד בנט: כל מקרה לגופו.

גלעד בנט: אתן לך דוגמה: לפני מספר שנים הייתה חדירה למאגר של לאומי כארד.

גלעד בנט: מהר מאוד הסתבר שלמשטרה יש יתרון יחסי בחקירה.

גלעד בנט: גם בגלל שהתוקף היה ישראלי וגם בגלל שהייתה יכולת להגיע אליו.

גלעד בנט: בסופו של דבר הוגש כתב אישום, הייתה הרשעה, והצלחנו לעצור את האירוע וגם להכיל אותו, והיה שם שיתוף פעולה טוב עם כל הגורמים.

גלעד בנט: במקרים שאנחנו רואים היום, צריך להבין שיש שחקנים נוספים בזירה שאליהם מגיעים הנתונים.

גלעד בנט: יש חברות ביטוח ויש את מערך הסייבר הלאומי שהקים מרכזי היתוך מידע מגזריים בתוכו.

גלעד בנט: תהליך זרימת המידע כמעט תמיד לא יעבור דרך משטרת ישראל.

גלעד בנט: החוכמה היא לא לכפות את עצמך על האירוע וכך ליצור נזק, אלא להתחבר לצינורות המידע ולקבל החלטה מושכלת ביחד עם כל הגורמים בדבר.

גלעד בנט: אני מניח שעמית אשכנזי ידבר על כך בהמשך.

גלעד בנט: יש צורך לקבל החלטה מושכלת למי יש יתרון יחסי.

עפר שלח: גלעד, כל זה לאחר שמטפלים באירוע.

עפר שלח: מקרה בנק לאומי זו דוגמה קלה כי ברור שהתקפה על אחד משני הבנקים הגדולים בישראל היא אירוע לאומי בגלל כמות הכסף ובגלל פרטי המידע וכולי.

עפר שלח: אבל ניקח חברה לעמילות מכס, חברה שהיא בגודל מסוים שלא בהכרח יש לה קשרים בין-לאומיים.

עפר שלח: אם כי, התוכניות של ה-F35 בארצות הברית נגנבו על ידי פריצה לאחד הספקים בקצה שרשרת המזון, אבל לא כל דבר מגיע לדברים הללו.

עפר שלח: החבר בדוגמה שלי הרימה טלפון למוקד 100 כי אני מניח שאין לה את הטלפון של מערך הסייבר הלאומי.

עפר שלח: איך תרשים הזרימה עובד מאותו הרגע?

גלעד בנט: הנחת המוצא לא בהכרח נכונה.

גלעד בנט: כיום יש משבר אמון בין האזרח ובין הסקטור העסקי למשטרת ישראל.

גלעד בנט: זו עובדה שאנחנו לא מנסים להסתיר.

גלעד בנט: אחת הדרכים שבהן אנחנו מנסים להתגבר על משבר האמון הזה היא הקמת ממשקי עבודה מקוונים, לצאת בקמפיינים תודעתיים שיחזקו את האמון הזה, להשתמש גם בשותפויות עבודה שיכולות לסייע לנו – איגוד האינטרנט, מערך הסייבר הלאומי, תאגידים בנקאיים ועוד – אני לא הולך להסביר משהו שאני לא יכול להסביר, יש פער והפער הזה מוכח בסקרים, פער אמון של של האזרח במשטרת ישראל.

גלעד בנט: לכן, ברוב המקרים, אם הוא יחליט להגיש תלונה הוא לא יגיש למשטרת ישראל.

גלעד בנט: סביר להניח שהוא יגיש את התלונה לאיגוד האינטרנט או לעמותות שונות שמטפלות בזה ועושות עבודה מאוד יפה במתן עזרה ראשונה.

גלעד בנט: יש חברות סביב תעשיית הכופר שצמחו לאחרונה.

גלעד בנט: חברות הביטוח היום מתנות את תשלום דמי הביטוח באירועי כופר בשיתוף פעולה עם העמותות האמורות.

גלעד בנט: לכן, צריך להבין שמשטרת ישראל היא כבר לא השחקן היחיד בזירה, החוכמה היא ליצור שיתופי פעולה עם שאר הגורמים ולבנות לאט לאט את האמון של האזרח במשטרה במקביל לעיצוב המערכות המשטרתיות באופן שיצליח לטפל בצורה אפקטיבית באירועים האמורים.

עפר שלח: כמה אירועים בשנה האחרונה הגיעו לידי חקירה פלילית ופיענוח על ידי משטרת ישראל.

עפר שלח: שאלה שנייה: בפעילות המשטרתית הרגילה יש חקירה ומניעה.

עפר שלח: ניידות מסתובבות בכבישים כדי למנוע תאונות דרכים, שוטרים מסתובבים ברחובות כדי למנוע אלימות ברחובות.

עפר שלח: מה חלקה של משטרת ישראל בתחום המניעה בעולם הסייבר.

גלעד בנט: שאלה מצוינת, אנחנו מבצעים בכל יום פעולות מניעה והסרה של תשתיות זדוניות.

גלעד בנט: הפעולות מבוצעות בשיתוף פעולה עם מערך הסייבר הלאומי.

גלעד בנט: לפעמים אנחנו משתמשים בסמכות המוקנית לנו בחוק למנוע גישה של הספקיות המקומיות לתשתיות מסוימות.

גלעד בנט: יש חוק, שאולי הפרקליטות תרחיב בו, שמדבר על מניעת גישה בגין עבירות מסוימות.

גלעד בנט: אני מדבר על עשרות אירועים אם לא הרבה יותר.

גלעד בנט: אין לפני נתונים אבל אפשר לשלוח אותם לוועדה.

גלעד בנט: בנושא קמפיינים תודעתיים: אנחנו עומדים לצאת ברבעון הראשון של 2021 בשלושה קמפיינים תודעתיים שמתייחסים למודעות לעבירות כמו עוקצים והלוואות.

גלעד בנט: אלו עבירות שמגיעות לאזרח הקטן ולא לחברות שמסוגלות להשקיע הרבה מאוד כסף בהגנה על עצמן.

גלעד בנט: שאלת על חקירות: זה לא נכון להגיד שלא טיפלנו בפשיטת הסייבר התשתיתית.

גלעד בנט: חלק מכתבי האישום שהוגשו בשנים האחרונות , במשורה, הם כתבי אישום בגין עבירות כנגד תשתיות.

גלעד בנט: ידוע המקרה של שני קטינים צעירים מרמת הגולן שביצעו את העבירות הנ"ל, הוגש נגדם כתב אישום.

גלעד בנט: מדובר בחקירה בין-לאומית שגם היורופול מצאה בה עניין גדול מאוד כי היא התקשרה לחקירות שלהם.

גלעד בנט: הפלנו אתר שביצע מכירה של נתוני אשראי גנובים שנאספו באמצעות - - -.

גלעד בנט: הזכרתי גם את החקירה בנוגע ללאומי-כארד, חקירה בנוגע לבנק יהב.

גלעד בנט: הייתי רוצה לפרוס את המיומנויות גם ברמת המחוז ולא רק ביחיד הארצית.

גלעד בנט: דבר כזה דורש הטמעה של אסטרטגיה בקרב מקבלי ההחלטות במשטרת ישראל.

גלעד בנט: יש כאן גם שיקולים תקציביים, אין לשכוח זאת.

גלעד בנט: איני אוהב להיתלות בשיקולים תקציביים בדבריי אבל צריך לזכור שכשמכוונים לאזורים טכנולוגיים נדרשת השקעה בתשתית, מתודולוגיה, כוח אדם.

גלעד בנט: צריך להבין שזה אירוע שלשמו הוקמה חטיבת הסייבר ויש בכך התקדמות רבה.

גלעד בנט: יהיו שיאמרו שאפשר להתקדם יותר מהר.

גלעד בנט: אנחנו נשמח מאוד להמשך שיתוף פעולה עם משרד מבקר המדינה, אני חושב שהביקורות הללו מחזקות אותנו.

גלעד בנט: חלק גדול ממה שנאמר ב-2016 הוא ממש נר לרגלנו.

גלעד בנט: יש עדיין הרבה מה לעשות אבל חשוב אחת לכמה זמן להגיע לוועדות ולדבר על זה.

עפר שלח: עוד שאלה אחת:

עפר שלח: אין לנו שום כוונה לזלזל בדרגה כלשהי, אבל אני לא הייתי רואה שום סיטואציה שבה בצה"ל מטפל בזה סגן אלוף.

עפר שלח: עכשיו אני אומר את זה לא בשביל לזלזל בדרגתך, חס וחלילה, אלא כשאלה באמת של סדרי עדיפות.

עפר שלח: האם יש כוונה במשטרה להעלות את הדרג, זו לא הדרגה האישית אלא העלאת היחס וכמות המשאבים שמוקעת בזה.

עפר שלח: האם בעיניכם פשיטת הסייבר היא ברמה כזו שהיא דורשת עליית מדרגה בסיפור הזה.

גלעד בנט: הבוס שלי הוא ראש חטיבת הסייבר.

גלעד בנט: הנושא הזה הוא לא פרויקט בלעדי שלי.

גלעד בנט: ראש החטיבה הוא קצין בדרגת תת-ניצב.

גלעד בנט: הוא הגיע ממערך הסייבר בצבא, הוא יודע היטב את העבודה.

גלעד בנט: יש מחויבות ברמת המטה והאגף לקדם ולבנות מערך סייבר אפקטיבי.

גלעד בנט: בדרך כלל מי שמגיע לדיוני הכנסת הם קצינים בדרגת סגן ניצב, זה עוד לא אומר שכל הנושאים שנמצאים לפתחם נופלים רק על הכתפיים שלהם.

גלעד בנט: הגדלה של המשאב האנושי והטכנולוגי היא תמיד רצויה, אני לא רוצה ללכת בדיון הזה לכיוון הזה, תמיד אפשר להיעזר, יש מה לעשות, אבל להגיד שסגן ניצב מטפל בזה זה לא מייצג את המציאות.

גלעד בנט: יש לי בוסית שעוסקת בזה רוב הזמן.

גלעד בנט: זו משימה שחברים בה כמה חברים בכירים.

עפר שלח: קיבלתי, תודה.

עפר שלח: עמית אשכנזי ממערך הסייבר הלאומי, שלום.

עפר שלח: אנחנו מנסים לברר את גבולות האחריות, הייתי רוצה לעסוק בתחום המניעה.

עפר שלח: אני מכיר את מערך הסייבר הלאומי והטיפול שלו בנושאים לאומיים.

עפר שלח: איפה אתם אל מול השוק האזרחי הרגיל שיכול להיות שער כניסה לכל מיני עניינים לאומיים ויכול להיות מותקף על ידי כל מיני גורמים שאתם תתעניינו בהם.

עפר שלח: איפה אתם בהנחיה, במניעה, וכמובן גם בסוגית הסמכויות.

עפר שלח: בסוף מדובר בגופים פרטיים שמולם אתם עובדים.

עמית אשכנזי: תודה, התפיסה הלאומית שאישרה הממשלה בשנת 2015 מדברת על שלוש קומות של אסטרטגיה לאומית.

עמית אשכנזי: הקומה הראשונה היא קומת העמידות, שם הממשלה מתמודדת עם האתגר שזירת ההגנה זו הרשת הפרטית של הארגון הפרטי שהוא סובל עכשיו מפעילות מיחשובית לא תקינה אצלו ברשת והמדינה צריכה לעזור לו במידה שהוא מעניין אותה, אם הוא מבצע שירות חיוני או שהוא תחת רגולציה כלשהי, להגן על עצמו כנגד אירועים, זה מה שאתה קורא לו: "שלב המניעה".

עמית אשכנזי: הקומה השנייה היא שלב החוסן, זה השלב שבו המדינה חולקת מידע עם ארגונים במשק לגבי דברים רעים שמסתובבים ומעדכנת אותם בסכנות ובסיכונים.

עמית אשכנזי: בהינתן שהמצע שאנחנו מדברים עליו הוא לא בית פרטי אלא רשת מחשב שמורכבת מרכיבים רבים שהארגון בחר לשים, ומתוכנות שלא כולן עוברות בקרת איכות של טכנולוגיה צבאית שעולה לחלל, אלא חלק מהן מיוצרות על ידי חברות תוכנה כאלו ואחרות, כיצד אנחנו מנהלים את המרוץ הבלתי-פוסק של סגירת פרצות שמשמשות תוקפים.

עמית אשכנזי: בקומה הזאת אנחנו מפזרים את מאמצנו בהתאם לרמת הסיכון.

עמית אשכנזי: המוקד לפעילות הזו הוא אגף ה- - - הלאומי בבאר שבע.

עמית אשכנזי: הקומה השלישית היא קומת הטיפול בתוקפים.

עמית אשכנזי: התוקפים נחלקים לכמה סוגים, יש את התוקפים הביטחוניים שהם באחריות מערכת הביטחון ויש את התוקפים מהתחום הפלילי.

עמית אשכנזי: הקשר ביניהם הוא מורכב גם בעולם הכללי וגם בעולם הסייבר.

עמית אשכנזי: אנחנו ממוקדים בשתי הקומות הראשונות, כפי שעלה יש לנו יתרון יחסי בממשק עם הארגונים בשגרה וגם בהיערכות לאירועים.

עמית אשכנזי: את היתרון הזה אנחנו רוצים למקסם לטובת העצמת המשטרה בפעולות שלה מול התוקפים.

עמית אשכנזי: במובן הזה אנחנו ממוקדים באירועים שהציבור חווה בשני מקומות.

עמית אשכנזי: מקום אחד זה פרסומים ברמת רזולוציה משתנה, איך להיערך להגנה מתקיפות סייבר נפוצות, עד רמת מספר סידורי של שש ספרות של החולשה ודרך התמודדות איתה.

עפר שלח: מה התפוצה שלו, עד איפה הוא מגיע?

עפר שלח: או שאם שמים אותו וכל מי שזה מעניין אותו יכול לראות.

עמית אשכנזי: גם וגם וגם.

עמית אשכנזי: אנחנו נוקטים בכל השיטות האפשריות על מנת להגיע לאנשים הרלוונטיים.

עמית אשכנזי: פעם אחת מפיצים באופן רחב, פעם שנייה יש לנו רשת קשר שנקראת: "סייבר נט" שבה אנחנו מפיצים לפי קהלי יעד, פעם שלישית, כשזה ממש חשוב, אנחנו משתמשים ברשת הקשר הקיימת כדי למשוך בשרוול למי שצריך.

עמית אשכנזי: אני רוצה להגיד משהו חשוב לגבי הקומה השנייה: מערכת יחסי האמון שדיבר עליה סנ"צ בנט היא קריטית כדי לאתר את האירועים שאיננו מכירים.

עמית אשכנזי: אנחנו בעצם משתמשים בגישה של - - - לא פעם ולא פעמיים בשנה האחרונה, ואנחנו שמחים על כך, זיהינו אירועים רחבים במשק בזכות חברה אחת שגילתה אחריות ודיווחה לנו.

עמית אשכנזי: כשהצלבנו בין הדיווח של החברה למקורות אחרים גילינו תופעות רחבות יותר שאנחנו יכולים להתמודד איתם ולהגיש עזרה למשק.

עמית אשכנזי: זה הערך המוסף שאנחנו מביאים בסיפור הזה.

עמית אשכנזי: הדבר השני זה שאנחנו מבשילים בעוצמה הולכת וגוברת בכל מה שקשור לשיתוף הפעולה עם המשטרה.

עמית אשכנזי: בחודשיים האחרונים פורסם אירוע שקשור במתקפות פישינג על אזרחים כאשר המטרה הסופית היא הונאה כלכלית.

עמית אשכנזי: המערך קיבל פניות מבנקים שאת הפרטים שלהם ניסו לזייף וככה לגנוב מידע מהלקוחות.

עמית אשכנזי: זה הפך להיות מוקד שמשתף את המידע ומצד שני, בשיתוף עם הבנקים המידע הזה הועבר למשטרת ישראל, ומרגע שניתן היה לעלות על קצה החוט של המחוללים, המשטרה פעלה בכל הכלים ובכל העוצמה ולהבנתי הוגשו כתבי אישום.

עמית אשכנזי: מצד שני יש לומר שרגע אחרי שהמשטרה סיימה את האירוע במישור החקירתי, אנחנו פעלנו מול המקומות בהם פועלים אותם אתרי פישינג פועלים והתרענו שיש כאן אתרים שמנסים לשטות בציבור.

עמית אשכנזי: באופן הזה ניסינו למקסם את היתרון שלנו ושל המשטרה לטובת ההגנה על האזרחים.

עפר שלח: האם יש אירוע שאתם תגידו: "אירוע בסדר גודל כזה הוא קטן מכדי שנטפל בו"?

עפר שלח: בסוף המשאבים של כולם מוגבלים.

עמית אשכנזי: זו שאלה מתבקשת, בדיוק על רקע הדוגמאות שנתת לחברות קטנות שמחזיקות בתוכנה שיושבת בהרבה מאוד ארגונים.

עמית אשכנזי: על פניו נראה שמדובר בחברה קטנה אבל דרך תוכנה שכזו היא יכולה להגיע לכל המשק.

עמית אשכנזי: באופן כללי יש שני כלים: ראשית, לא כל הארגונים שווים ברמת הסיכון שלה, הדבר השני הוא שלא לכל הארגונים צריך לתת את אותו הטיפול.

עמית אשכנזי: טיפול רחב שבו אנחנו מפיצים מידע התראי כולל מידע טכנולוגי מאוד ממוקד זה זול עבורנו.

עמית אשכנזי: טיפול באמצעות צוות התערבות שצריך להיכנס לארגון ולהבין מהאנשים שלו איך הארגון פעל עד אותו רגע ומה ניתן לעשות כדי לעזור, זו פעילות יותר יקרה ואותה אנחנו מנסים לנתב למקומות שבהם יש בזה צורך.

עפר שלח: שאלה אחרונה, אני לא מבקש ממך להתייחס ספציפית אלא רק כדוגמה: ביקרתי במחסן הלוגיסטי של טבע, המחסן שבו מאוחסנים חיסוני הקורונה.

עפר שלח: זו דוגמה למקום שהוא ברגיל חברה מסחרית פרטית במשק, שבנקודת זמן מסוימת הופך להיות בעל עניין לאומי.

עפר שלח: אם מישהו חס וחלילה משנה שם את הטמפרטורה במקרר אזי המשאב הלאומי הולך לאיבוד.

עפר שלח: מה הם כללי האצבע למעורבות שלכם, האם זה נעשה במשיכה ודחיפה?

עפר שלח: האם צריך לבקש מכם?

עפר שלח: איך הדבר הזה עובד אל מול האירועים הללו שקורים כל הזמן.

עמית אשכנזי: אנחנו הגוף הלאומי לסייבר, יש גופים שאחראים על תפקוד משקי, במקרה הזה בריאות, אנחנו עובדים איתם בשגרה עוד לפני הקורונה.

עמית אשכנזי: המקרה שאתה מתאר היא בדיוק מה ששאלנו את עצמנו לפני הקורונה.

עמית אשכנזי: שאלנו את עצמנו מה הם אותם תפקודים שכתוצאה משינוי בהתנהלות שלנו הפכו להיות הרבה יותר משמעותיים וקיבלו תשומת לב סייברית מוגברת.

עמית אשכנזי: אנחנו ניסינו להתמודד עם תרחישים של שימוש לרעה בסייבר, היה מיקוד על תחום המזון ועל מערכת הבריאות.

עמית אשכנזי: תחת הרובריקה הזאת נכנסת התשובה.

עמית אשכנזי: כמובן שהמימוש של התשובה תלוי במסגרת שבה אנחנו פועלים ובשיתוף הפעולה של השחקנים השונים.

עמית אשכנזי: אנחנו עושים הערכות מצב כאלה באופן קבוע.

עפר שלח: חוק הסייבר עוד לא עבר, יש לכם יכולת להגיע לחברה ולהגיד שהגעתם למסקנה שבנקודת הזמן הזאת יש סיכון ולכן אתם מנחים אותם, יש לכם סמכות לכך?

עמית אשכנזי: אין לנו סמכות להנחות כך.

עמית אשכנזי: במקרים שנתקלנו בהם מצאנו את השותף לאינטרס הלאומי שיחד איתו ניתן להפעיל סמכות שתגן על האינטרס הציבורי, אנחנו מתמחים בזה.

עמית אשכנזי: ברור שהטוב הוא שיהיה חוק שיסדיר את הדברים.

עפר שלח: אפי טפליץ ממשרד המשפטים, שלום לך, אני מתחיל מסוגית הסמכויות המשפטיות.

עפר שלח: האם מערכת החקיקה מכסה טוב את היכולות של מערך הסייבר ושל המשטרה להתערב במניעת פשע ובטיפול בו?

אפי טפליץ: למשטרה יש מערך חקיקה ספציפי שהיא פועלת על פיו, סמכויות לחיפוש במחשב, היתר להאזנות סתר ועוד.

אפי טפליץ: מבחינת מערך הסייבר הלאומי, כרגע הם פועלים מכוח החלטת ממשלה ולא מכוח חוק.

אפי טפליץ: זו פעילות שמבוססת על הסכמת הגופים לפעול, אין להם סמכות להפעיל סמכות כופה.

אפי טפליץ: אם הפעילות מתבצעת יחד עם המשטרה אז למשטרה יש את הסמכות שנובעת מכוח צווים שיפוטיים שונים.

אפי טפליץ: כמובן שיש את החקיקה של מערך הסייבר שהיא זו שאמורה להסדיר את סמכויות מערך הסייבר באופן ברור.

אפי טפליץ: אני מציעה שעמית יפרט.

עפר שלח: אני שואל אותך.

עפר שלח: אני רוצה לדעת כמה כתבי אישום הוגשו השנה בהקשרים של פשיעת סייבר.

אפי טפליץ: אולי שירי ממחלקת הסייבר בפרקליטות.

עפר שלח: אפרת חשן מנדל, בבקשה.

אפרת חשן מנדל: שלום.

עפר שלח: האם את יודעת כמה כתבי אישום הוגשו בישראל ב-2020 בהקשר של פשיעה.

אפרת חשן מנדל: אני מייצגת את הרשות להגנת הפרטיות.

אפרת חשן מנדל: אנחנו עובדים במשרד המשפטים.

אפרת חשן מנדל: אולי שירי רום מפרקליטות הסייבר יודעת להשיב.

שירי רום: שלום לכולם, אני מוצבת במחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה, היחידה שלנו הוקמה בסוף 2015 וקיימת בערך חמש שנים.

שירי רום: אנחנו מטפלים בשלושה תחומים.

שירי רום: שליש מהעבודה שלנו זה באמת טיפול בתיקי חקירה כמו כל יחידת מחוז בפרקליטות.

שירי רום: התיקים שלנו מתקבלים משלוש יחידות: יחידת הסייבר הארצית, הרשות להגנת הפרטיות, יחידה 105.

שירי רום: אנחנו גם מטפלים בפרשיות רחבות היקף שמטופלות במחוזות וקשורות בסייבר כשפונים אלינו בבקשות לסיוע.

שירי רום: כרגע יש פרשיה גדולה מאוד בטלגרם של חוק הסרטונים אז היא מטופלת אצלנו.

שירי רום: מלבד זאת, החלק השני של העבודה שלנו זה בעצם מטה, כל מה שקשור בקידום הנחיות, חקיקה וסייבר, שיתופי פעולה עם הגורמים השונים שדיברו בוועדה לפני.

שירי רום: אנחנו מתעסקים בהכשר השל פרקליטים לטיפול בתיקי סייבר, נותנים סיוע ליחידות בתביעות המשטרה, טיפול בפניות משטרה וייעוץ אם צריך.

שירי רום: בשנה האחרונה נכנסנו לכל הנושא של מטבעות וירטואליים, מתחילים לצוץ תיקים שקשורים בביטקוין ואנחנו כבר טיפלנו בכמה כאלו וגם חילקנו מטבעות בשווי של מיליוני דולרים.

עפר שלח: אילו תיקים שקשורים במטבעות דיגיטליים?

שירי רום: לאחרונה למשל הגענו להסדר טיעון בתיק של גניבת מטבעות ביטקוין.

שירי רום: תפסנו שם מטבעות בשווי של כ-18 מיליוני דולרים שעל פי ההסדר יחולטו לטובת אוצר המדינה.

עפר שלח: גניבה זה אומר שמישהו כייס את הארנק הווירטואלי של מישהו אחר?

שירי רום: מישהו רימה כל מיני בעלים של מטבעות וירטואליים בכל העולם וכתוצאה מכך הם העבירו את המטבעות שלהם לארנקים שבשליטתו.

שירי רום: אותם המטבעות הגיעו לבסוף אליו.

שירי רום: כתוצאה מכך הוא גם נכנס לגדר העבירות של הלבנת הון ועבירות מס נוספות.

שירי רום: אנחנו מנהלים תיקים בכל הארץ, במקרה הזה התיק היה בתל אביב, אנחנו מתייחסים למקרה זה כהצלחה.

שירי רום: היו עוד שניים–שלושה תיקים שקדמו למקרה זה, יש כרגע עוד מקרה שמתנהל בנושא זה.

שירי רום: כתוצאה מכך אנחנו התחלנו בשיתופי פעולה עם רשות המיסים, רשות להגנת הון.

שירי רום: כולם מתעסקים בנושא הזה, קיבלנו חוות דעת בנושא הזה.

שירי רום: צריך גם ללמד את בתי המשפט והשופטים אודות התחום.

שירי רום: מדובר בתחום שהוא לא פשוט ויש להבין את המערכות שלו.

שירי רום: לצורך ההסברה הבאנו לכאן מרצים בתחום הזה וגם אנחנו מקימים, יש לנו פורום בתחום עבירות מחשב שחברים בו נציגים מכל הפרקליטויות בארץ.

שירי רום: גם שם אנחנו מעלים נושאים שדורשים למידה, אנחנו מדברים ביננו ומחליפים מידע לגבי תיקים חדשים שאנחנו עוסקים בהם.

שירי רום: ידוע שהטכנולוגיה מתקדמת מהר יותר מהמשפט, לא פעם אנחנו נתקלים במצבים בהם החקיקה לא מסדירה תחומים מסוימים ואנחנו מנסים לפתור את זה.

שירי רום: התחום השלישי שאנחנו מטפלים בו הוא הסרת תכנים שמתמודד עם ההבנה שלא תמיד אפשר להגיע אל העבריין.

שירי רום: לעיתים לא רק שאין אפשרות בגלל הבין-לאומיות של העבירה – אם זה בטרור, הימורים וזנות – במקום לבזבז משאבים על זה אז אנחנו מטפלים בעבירה עצמה.

שירי רום: אנחנו מכנים זאת: "אכיפה אלטרנטיבית".

שירי רום: בתחום הזה חוקק חוק סמכויות למניעת ביצוע עבירות.

שירי רום: החוק בוצע ב-2012, מ-2018 אנחנו מגישים בקשות להסרת אתרי אינטרנט שמבצעים עבירות.

שירי רום: הגשנו עד עכשיו עשרות בקשות, זה מוגש לבית המשפט המחוזי בתל אביב ולו יש את הסמכות לכך.

שירי רום: נתקבלו החלטות להסיר עשות אתרים מתחומי הטרור, הימורים, זנות.

שירי רום: בתחום הפדופיליה כבר הסרנו אלפי אתרים.

שירי רום: מעבר לזה יש גם את הפעילות של הסרת תכנים שאנחנו מנהלים מול הרשתות החברתיות.

שירי רום: פעילות זו כוללת הסרת פרסומים בתחום הטרור – זה גם פורסם בדוח הפרקליטות האחרון – התחלנו עם 2,000 בקשות בשנת 2019 ובשנת 2019 הגענו ל-20,000 בקשות.

שירי רום: 90% מהבקשות מתקבלות והפרסומים מוסרים.

שירי רום: שאלת לגבי כתבי אישום, כתבי אישום שלנו זה בעיקר בנוגע לפשיעת סייבר אבל גם עבירות מין באינטרנט.

שירי רום: פורסם בדוח השנתי אודות כ-170 כתבי אישום של עבירות מין באינטרנט, מאות נפגעות ונפגעים.

שירי רום: אני מדברת על כתבי אישום במחלקה שלנו שזה עשרות בשנה.

שירי רום: מעבר לזה, בכל מחוז מטופלות גם עבירות פשיעת סייבר של המחוזות.

שירי רום: הבנתם שבכל מחוז במשטרה קיים מערך סייבר שגם הוא חוקר עבירות בתחום, לרוב התיקים מגיעים למחוזות ולא אלינו.

שירי רום: כתבי האישום שאנחנו מגישים הם רק חלק מכל כתבי האישום שמוגשים בתחום.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: קיבלנו תמונה שברור ממנה מה שהיה ברור כבר בתחילתו של הדיון: אנחנו במהלך מרוץ בין שתי חיות שלכל אחת מהירות שונה.

עפר שלח: ככל שהעולם הדיגיטלי מתרחב, ובשנה האחרונה זה עבר תאוצה גדולה בגלל הקורונה, ככל שאנחנו עוברים לעולם הדיגיטלי ולכלכלה הדיגיטלית הדבר הזה יהיה מאוד קשה לגופים מסורתיים שגדלו ועוצבו בעולם הפיזי.

עפר שלח: אני אומר לכם, מניסיוני בעולם הביטחוני, בעולם הביטחוני ישראל היא מתקדמת ביחס למדינות אחרות.

עפר שלח: זה לא בדיוק בר-השוואה כי אנחנו מדינה קטנה, מדינה שהרגולציה בה היא קלה יותר והנוכחות הביטחונית בחיי היום-יום היא גדולה יותר כתוצאה מתחושת האיום הביטחוני שמורגשת פה.

עפר שלח: אני חושב שאחרי הרבה חיבוטים – והייתי שותף לזה גם בוועדת המשנה לסייבר של ועדת החוץ והביטחון – העולם הזה נמצא במקום סביר.

עפר שלח: לעומת זאת, העולם של האזרח הוא מאוד קשה וסוגיית המשאבים ויעילותם ממשיכה להיות סוגיה בעייתית.

עפר שלח: ייתכן שהיא תמשיך להיות בעייתית גם אם ישקיעו הרבה יותר משאבים ואנשים בסיפור הזה.

עפר שלח: אנחנו צריכים לנסות לתת לחיה היותר איטית את מקסימום היכולות ואת מקסימום התמיכה כדי שזה יקרה.

עפר שלח: ברור לכולנו שכמו כל דבר, גם הפשע יעבור יותר ויותר לעולם הדיגיטלי.

עפר שלח: זה כבר קיים, הרוב מטופל בכלים פרטיים, החל מחברות חוקרות וכלה בזה שפשוט משלמים וכן הלאה.

עפר שלח: ככל שאנחנו נצליח שהמדינה תיתן הגנה יעילה וחקירה יעילה, כך ייטב.

עפר שלח: תודה רבה, הישיבה נעולה.