ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 124, 2020-12-23 11:50

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: יום רביעי בשבוע, ה-23 בדצמבר 2020, ח' בטבת התשפ"א.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא:

חיים כץ: הצעת תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים).

חיים כץ: מי מציג את זה?

חיים כץ: טיוטת התקנות – מטרת התקנות המוצעות והצורך בהן – פרק ד' לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 – להלן החוק, קובע הוראות בדבר הפקדת כספים לטובת עובד זר בקרן או בחשבון בנק.

חיים כץ: התקנות המוצעות מבקשות להסדיר את חובת הפקדת כספי הפיקדון לטובת עובדים זרים גם בענפים של מוסדות הסיעוד והתעשייה השונים.

חיים כץ: איתי דיברו רק על סיעוד, לא יודע מה זה "התעשייה השונים".

טלי פלוסקוב: אין שונים, זה התעשייה.

חיים כץ: "החובה של מעסיקים עובדים זרים בענפים שונים, להפקיד כספים לטובת העובדים השרים המועסקים על-ידם.

חיים כץ: סכומי הפיקדון שחובה להפקידם, הגוף שאליו יופקדו הכספים, תנאי הזכאות של העובדים לקבל את כספי הפיקדון, האפשרות לנכות מכספי הפיקדון סכומים בשיעורים שונים כאשר העובד הזר יוצא מישראל לאחר תקופת רישיון הישיבה שלו ואחרי התשלום של הפיקדון, הזכאות לכספי הפיקדון ותשלומם לאחר פטירת העובד הזר.

חיים כץ: " מה זה לאחר?

חיים כץ: במקרה והוא נפטר אז זה לא לאחר אלא במקרה והוא נפטר.

חיים כץ: "לאחר" – זה כאילו הוא יוצר תנאים עתידיים פנסיוניים.

חיים כץ: דבי, בוקר טוב.

דבורה ספיר אליעזר: שלום לכולם.

דבורה ספיר אליעזר: אני סגנית בכירה ליועצת המשפטית של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

דבורה ספיר אליעזר: לפניכם מונחות טיוטת תקנות עובדים זרים – פיקדון לעובדים זרים, שעניינן בשני דברים: 1.

דבורה ספיר אליעזר: להוסיף שני ענפים לתקנות הפיקדון.

דבורה ספיר אליעזר: תכף אני אסביר מה זה תקנות הפיקדון, גם מוסדות הסיעוד וגם התעשייה.

דבורה ספיר אליעזר: דבר שני – יש כל מיני תיקונים שהם יותר צורתיים של התקנות, כדי להקל על התקנת התקנות הבאות.

דבורה ספיר אליעזר: סעיף1

דבורה ספיר אליעזר: יא לחוק העובדים הזרים קובע ששר העבודה יכול לקבוע סכום לפיקדון לעובדים זרים.

דבורה ספיר אליעזר: לסכום הזה שתי תכליות: תכלית אחת – שהסכומים האלה יבואו במקום הזכויות הסוציאליות של העובדים מכיוון שהם נמצאים כאן לתקופות קצרות ולכן קשה יותר להפריש להם לפנסיה כי בסופו של דבר, הם לא יהיו פה עד גיל הפרישה.

דבורה ספיר אליעזר: הדבר השני – לעודד אותם לצאת את ישראל בזמן.

דבורה ספיר אליעזר: לכן, סכומים הפיקדון מופקדים בחשבון בנק, שהניהול שלו זה על-ידי רשות ההגירה, והסכומים מועברים אליהם כשהם עוזבים את ישראל כחוק.

דבורה ספיר אליעזר: חלק מהתקנות שהן באחריות שר הפנים – קובעות ניכוי מסכומי הפיקדון כשהעובדים לא עוזבים את ישראל בזמן.

דבורה ספיר אליעזר: אנחנו מבקשים להוסיף לכאן את מוסדות הסיעוד - -

חיים כץ: בואי תסבירי על הפיקדון – איזה סכומים אלה?

דבורה ספיר אליעזר: הסכומים שאנחנו מבקשים להפריש הם הסכומים שחייב מעסיק להפריש על-פי דין לקופות גמל – על-פי דין או הסכם - -

חיים כץ: זה הכי חשוב, לא אמרת.

חיים כץ: את אומרת שיהיה פיקדון, כאילו שזה הבייבי של - - - מה שאתה רוצה – תעשה.

דבורה ספיר אליעזר: לא, לא.

דבורה ספיר אליעזר: חשבתי שאנחנו נקרא את התקנות ואז נסביר תוך כדי.

חיים כץ: לא, בואי תסבירי לפני שאת קוראת את התקנות.

דבורה ספיר אליעזר: אז בסופו של דבר, אנחנו מבקשים לקבוע כאן סכום שיהיה שווה לסכומים שהמעסיק צריך להפריש על-פי - - - בצווי הרחבה - -

חיים כץ: ומה הם?

דבורה ספיר אליעזר: בסופו של דבר זה יכול להסתכם סביב - -

חיים כץ: לא, לא.

חיים כץ: בואי תפרטי במדויק, לא "יכול להסתכם".

חיים כץ: תגידי לי במדויק אחד לאחד מה הם הסכומים שהולכים להוריד ולהעביר לפיקדון.

חיים כץ: ידעת שאת באה לפה ואת צריכה לבוא מוכנה.

דבורה ספיר אליעזר: אני מנסה, משתדלת להיות מוכנה.

קריאה: מה המעסיק מפריש?

נעה בן שבת: - - - יש את החלק של המעסיק - - -

דבורה ספיר אליעזר: לא, לא, אני אומרת לכם שכתוב בתקנה, אם אנחנו מסתכלים על תקנה מס' 2 – מרכיבים שחייבים להפרשות, לפיצויים, לתגמולי המעסיק לפי צווי הרחבה או הסכמים קיבוציים, זה יכול להיות 6% ועוד 6%?

דבורה ספיר אליעזר: סליחה, 6.5 ועוד 8.33 על פיצויים - -

חיים כץ: בואי תגדירי – הוא משלם 6.5, למה?

דבורה ספיר אליעזר: תגמולים.

חיים כץ: מה זה תגמולים?

דבורה ספיר אליעזר: כמו שהיום משלמים לקרן פנסיה, אבל את הסכומים האלה שמפרישים משכרו של העובד משלימים לפיקדון.

נעה בן שבת: חלק מעסיק, 6.5% מהשכר.

חיים כץ: טוב.

גאולה צמח: לגבי הענפים השונים זה 8.33 אבל ביחס לענף הבניין – צו ההרחבה - -

חיים כץ: לא, אין צו הרחבה.

חיים כץ: מה מורידים?

חיים כץ: קודם כל, מה זה ה-8.3?

גאולה צמח: זה החלק של פיצויי הפיטורין, שמעסיק צריך - -

חיים כץ: זה כל הפיצויי פיטורין, לא חלק - -

גאולה צמח: נכון.

חיים כץ: - - כי 8.3 כפול 12 זה 100%.

גאולה צמח: נכון, זה החלק מסך הפיקדון.

נעה בן שבת: אבל כל הפרשה פנסיונית מחייבת רק 6% להעביר - -

חיים כץ: לא, אולי זה עלה, אני לא יודע.

חיים כץ: זאת אומרת, מה שאת מדברת איתי זה על 14.

חיים כץ: 8% משכר העובד - -

גאולה צמח: נכון.

חיים כץ: - - מה שמוגדר שכר פנסיוני.

גאולה צמח: כן.

חיים כץ: מה ההבדל בין עובד זר ועובד ישראלי?

חיים כץ: גם עובד ישראלי, אתה לוקח לו פיקדון.

גאולה צמח: אצל עובד ישראלי צריך להפקיד לפנסיה גם את החלק של העובד.

חיים כץ: ופה אין חלק של עובד.

גאולה צמח: לא.

חיים כץ: אבל מה ההבדל בהורדה?

חיים כץ: גם עובד ישראלי – זה מצב יותר טוב מעובד ישראלי כי עובד ישראלי לא יכול למשוך את ה-14.8 האלה אלא בגיל פרישה, והוא לא יכול למשוך אותם כהון אלא רק כפנסיה כי אם הוא מושך אותם כהון, הוא משלם עליהם קנס של 35% מס על הקרן.

חיים כץ: העובד הזר – את אומרת:

חיים כץ: אני רוצה להחיל עליו את מה שחל על העובד הישראלי ולשפר אותו בזה שאם הוא יעמוד ביעדים שזה נגיד חמש שנים שהייה בארץ, הוא יוכל למשוך את הכסף שלו כהון ולא כקצבה.

חיים כץ: זה מה שאת אומרת?

גאולה צמח: כן אבל - -

חיים כץ: זה מה שאת אומרת?

גאולה צמח: כן.

חיים כץ: בטוחה?

גאולה צמח: כן.

חיים כץ: דבי, זה מה שהיא אומרת?

דבורה ספיר אליעזר: כן, מה שהיא אומרת זה שלוקחים את הסכום - -

חיים כץ: לא, לא, בואי, את שמעת מה אמרתי?

חיים כץ: תעשי חשיבה, אל תבואי עם מה שבאת מהבית.

דבורה ספיר אליעזר: זה הוני, לא מקבלים את זה קצבתי, מקבלים את כל הסכום ביחד.

חיים כץ: הוני?

חיים כץ: בניגוד לעובד ישראלי שמקבל קצבתי אם אין לו פנסיה של 4,500.

חיים כץ: זה ההבדל, כי גם עובד ישראלי, לצורך העניין עושים לו הפקדה.

דבורה ספיר אליעזר: נכון.

דבורה ספיר אליעזר: יש הבדלים אחרים כי לעובד הישראלי גם מפרישים ואם יש אירוע של נכות הוא מקבל גם - -

חיים כץ: הוא עושה ביטוח.

דבורה ספיר אליעזר: אוקי, אבל - -

חיים כץ: הוא עושה ביטוח, אין קשר בין הביטוח הלאומי לקרנות הפנסיה, אלה שני גופים נפרדים.

חיים כץ: בקרן הפנסיה שלו, הוא עושה ביטוח.

חיים כץ: צווארון כחול – כבר לא עושים אובדן כושר עבודה.

חיים כץ: אם הוא לא צווארון כחול, הוא יודע גם לעשות אובדן כושר עבודה עיסוקי.

חיים כץ: פה אין לו ביטוח כי הוא לא מקבל פנסיה אבל את כל כספי הפנסיה שהוא צובר ומורידים לו במצב רגיל – את רוצה לתת לעובד זר בלי הפרשת העובד.

דבורה ספיר אליעזר: כי החוק קובע.

דבורה ספיר אליעזר: זה בגלל החוק, זה לא בגלל התקנות.

דבורה ספיר אליעזר: החוק קובע שההפרשה היא הפרשת מעסיק ואין ניכוי משכרו של העובד הזר, ולכן - -

חיים כץ: אני לא מבין מה אמרת עד עכשיו.

דבורה ספיר אליעזר: אתה שאלת אותי - -

חיים כץ: זה כמו סטטוס של עובד ישראלי בלי הפרשת העובד.

חיים כץ: לא קרה כלום, זה אותו דבר כמו כל אחד בישראל שנכנס למעגל העבודה.

דבורה ספיר אליעזר: יש כמה שינויים.

חיים כץ: מה השינויים?

חיים כץ: לפני שהיא קוראת את התקנות אני רוצה לדעת מה השינויים.

דבורה ספיר אליעזר: תן לי שנייה לסיים ולהגיד כמה מילים כדי להמשיך את רצף המחשבה – יש כמה ענפים, ובכל אחד מהענפים יכולים להיות צווי הרחבה והסכמים אחרים, וכל מעסיק חייב לפי אותם צווי הרחבה שחלים לגביו.

דבורה ספיר אליעזר: לא כולם הולכים לפי צו הרחבה לפנסיה כללית.

דבורה ספיר אליעזר: דבר שני – ההפרשה היא מהיום הראשון, גם אם זה צו הרחבה קבוע שההפרשה היא – מדובר בעובדים חדשים אם הם מגיעים מחו"ל, ואם בצו ההרחבה קבוע שהזכאות לפנסיה היא מהחודש השישי ומעלה, אז כאן ההפרשה תהיה מהיום הראשון.

דבורה ספיר אליעזר: יש הוראות ספציפיות שאולי אין בצווי הרחבה בקשר למה שקורה כשמדובר בעובד שעבר חלק מהחודש ואז משלמים לו ביחסיות את הפיקדון.

דבורה ספיר אליעזר: וכמובן, יש את ההוראות של הניכוי, שאם עובד יוצא את ישראל שלא בזמן, אז מנכים לו מהפיקדון ויכול להיות שהוא לא יקבל את הסכום המלא שהיה מגיע לו אילו הוא היה יוצא את ישראל בזמן.

דבורה ספיר אליעזר: לא כתוב בחוק - -

חיים כץ: מי מחליט אם מורידים לו או לא?

דבורה ספיר אליעזר: זה כתוב היום בתקנות, זה לא תקנות חדשות ואני רק מסבירה לכם.

דבורה ספיר אליעזר: זו הוראה שקיימת היום בתקנות הפיקדון הקיימות והם יוחלו גם על הענפים - -

חיים כץ: מי מחליט אם מורידים לו או לא?

דבורה ספיר אליעזר: רשות ההגירה.

חיים כץ: זה שכתוב בתקנות – זה בסדר.

דבורה ספיר אליעזר: רשות ההגירה היא זו שמתפעלת את המנגנון.

חיים כץ: בכל אופן, מה שאת אומרת לי בשביל שאני אבין מה כוונתכם – אנחנו בשורה התחתונה, ואני לא נכנס לצווי הרחבה ולא להיבטים שונים – את אומרת לי שעובד זר שמגיע לארץ לנושא הסיעוד - -

דבורה ספיר אליעזר: לא, אנחנו מדברים כאן - יש ענפים שכבר היו בתקנות, אתם תראו אותם עוד פעם עכשיו, כשנקריא, בגלל שעשינו שינוי צורתי לתקנון.

חיים כץ: אני רוצה לחדד: לאבא שלי היה עובד זר - -

דבורה ספיר אליעזר: לא, זה לא חל לגבי אבא שלך, התקנות האלה.

חיים כץ: אבא שלי כבר נפטר, לא חל לגביו כלום.

דבורה ספיר אליעזר: אני מבקשת סליחה.

דבורה ספיר אליעזר: ..

חיים כץ: תקשיבי עד הסוף – כשהעובד הזר סיים את עבודתו, אני הפרשתי לו את מה שאת מדברת פה לפנסיה.

חיים כץ: בא "קו לעובד" ואמר לי: אתה לא הפרשת לו כל חודש, נכון שהוא לא צבר זכויות פנסיוניות, מגיע לו לקבל 14.8% לחודש משכרו כפול מספר החודשים שהוא עבד אצלך – שלם לו.

חיים כץ: שילמתי.

חיים כץ: מה ההבדל בין עובד זר שאני חייב להפריש לו פנסיה לבין עובד שבא לעבוד בתאגיד?

חיים כץ: אני עשיתי לו פיקדון גם.

דבורה ספיר אליעזר: אני אסביר לכם: כעיקרון, כל חוקי העבודה חלים גם על העובדים הזרים, כך שאם לא נקבעת חובת פיקדון, יש חובה בהפרשה לפנסיה.

דבורה ספיר אליעזר: מכיוון שלא מקימים קרנות לגבי עובדים זרים, אז עושים חלף ההפרשות פיקדון – שמים את ההפרשות בצד אם אין למה להפריש, ובסופו של דבר העובד זכאי לכספים האלה.

דבורה ספיר אליעזר: עכשיו בא המחוקק ואומר: שר העבודה יקבע אם יש חובת פיקדון.

דבורה ספיר אליעזר: אם יש חובת פיקדון ויש כאן חובת הפרשות - -

חיים כץ: עובד זר, מגיעות לו זכויות עבודה בישראל?

דבורה ספיר אליעזר: כן.

חיים כץ: אז למה שר העבודה צריך לקבוע?

חיים כץ: צריך לעשות חברת ביטוח, פול כמו באופנועים, שאין כזה דבר שחברת ביטוח לא רוצה לבטח אופנוע.

חיים כץ: יש חברה שמבטחת אופנועים – רוצה, לא רוצה, כמו קרן ברירת מחדל של קרנות פנסיה כי קרנות פנסיה לא רוצות לבטח עקרות בית כי זה לא כלכלי להן, זה הרבה רישומים במחשב, ושם יפקידו את הכסף של כל האנשים האלה.

חיים כץ: אני לא מבין את ההבדל בין העובד הזר שעבד אצל אבא שלי ובין העובד הזר שמגיע לעבוד בארגון סיעודי, לא פרטי.

חיים כץ: מה ההבדל?

דבורה ספיר אליעזר: מבחינת העובד?

חיים כץ: כן.

דבורה ספיר אליעזר: העובד אמור לקבל את זכויותיו.

חיים כץ: מבחינת המעסיק?

דבורה ספיר אליעזר: מבחינת המעסיק – אם קובעים את חובת הפיקדון אזי - -

חיים כץ: לא קובעים את חובת הפיקדון.

חיים כץ: הוא חייב להפקיד עבורו?

דבורה ספיר אליעזר: הוא אמור להפקיד עבורו, נכון.

חיים כץ: כי אם העובד ייצא מהארץ כשיסיים את עבודתו – נכון שלעובד של אבא שלי לא הייתה הגבלה של זמן, מה שאת אמרת פה, שאם הוא ייצא מוקדם כי אבא שלי נפטר לפני זה, אז לא הייתה לו הגבלה של זמן והוא קיבל את הכסף.

חיים כץ: זאת אומרת, אמרת פה שאם הוא בא לחמש שנים והוא יצא אחרי שלוש, יוכל המעסיק לא לשלם לו.

דבורה ספיר אליעזר: לא, לא.

חיים כץ: אמרת משהו כזה.

נעה בן שבת: לא, זה בהסדר הפיקדון.

נעה בן שבת: יש לנו פה שתי מערכות – המערכת הכללית שאומרת שחלה על העובד - -

חיים כץ: זכויות עובדים.

נעה בן שבת: כן, זכויות עובדים לקבל פנסיה לפי צו ההרחבה הזה או לפי הסכמים קיבוציים אחרים – זה חל על העובד באופן כללי.

נעה בן שבת: אמרו שככל שהשר יקבע לגבי ענפים מסוימים חובת תשלום של פיקדון, שהפיקדון הזה הוא מחליף או במקום הסכומים.

חיים כץ: למה אני צריך לתת את זה?

חיים כץ: הפיקדון זה הפנסיה.

נעה בן שבת: למה?

נעה בן שבת: הפיקדון עונה על שתי התכליות שדיברה עליהן דבי קודם – תכלית אחת היא באמת לצבור את הזכאויות, ותכלית שנייה זה להבטיח שהזכויות נצברות כי ההפקדה חייבת להיות כל חודש וזה כרוך גם בעבירה פלילית אם לא מפקידים כל חודש - -

חיים כץ: נעה, אני קודם כל רוצה לרדת לליבה – הליבה מדברת רק על ה-14.

חיים כץ: 8% או 15% או 15.1% ולא שום סכום מעבר לזה, הזכויות הפנסיוניות של העובד?

חיים כץ: זה הפיקדון?

חיים כץ: או שיש במקרה עוד 3%, 4%, 5% שהמעסיק - -

נעה בן שבת: יש.

דבורה ספיר אליעזר: יכולים להיות.

חיים כץ: יש?

חיים כץ: אני לא אתן יד לזה.

נעה בן שבת: אני רוצה להסביר משהו: זה לא דברים שנולדו - -

חיים כץ: נעה, אנחנו אחרי פיזור הכנסת, לא אתן מחטפים.

נעה בן שבת: אני רוצה להסביר את הסדר הפיקדון: הסדר הפיקדון – הזכאויות הפנסיוניות של העובד מכוח צווי הרחבה, ולא משנה מתי העובד עזב את הארץ, בסדר?

נעה בן שבת: הוא יהיה זכאי להן, לא משנה מתי הוא עזב את הארץ.

נעה בן שבת: בהסדר הפיקדון, יש פה גם את התכלית של להבטיח את יציאתו של העובד בזמן מהארץ, אז קבעו שהכספים האלה שמופקדים לפיקדון, מתחילים לנכות מהם כעבור כמה זמן מהמועד שהוא היה צריך לצאת מהארץ, ומנכים לו אותם באופן הדרגתי באותו מנגנון שדיברה עליו דבי.

חיים כץ: אני לא מבין מה את מדברת.

חיים כץ: לא מבין.

חיים כץ: אל תספרי לי סיפורים מסביב, תגידי לי מעבר ל-14.8 האלה או 15% יש סכומים נוספים?

נעה בן שבת: מה שנכנס - -

חיים כץ: לא, תגידי לי כן או לא.

נעה בן שבת: הפיקדון - -

חיים כץ: יש סכומים נוספים?

חיים כץ: כן או לא?

נעה בן שבת: כל מה שהמעסיק אמור להפריש לזכויות סוציאליות לעובד אמור להגיע בסופו של דבר לחשבון הפיקדון.

נעה בן שבת: הכל צריך להיכנס לשם.

חיים כץ: תראי, את מבינה טוב ואני מסביר גרוע ואני שואל גרוע.

חיים כץ: האם מעבר ל-15% האלה, שמעסיק לא מפריש כי לעובד הזה הוא לא נותן קרן השתלמות, אם הוא נותן לו הוצאות רכב, הוא נותן לו אותן מיד.

חיים כץ: האם יש סכום מסוים נוסף, מעבר לזכויות הנצברות של העובדים?

חיים כץ: אני לא נכנס אם הוא מושך, לא מושך.

חיים כץ: לא מעניין אותי עכשיו מושך.

חיים כץ: האם יש סכומים נוספים כל שהם, מעבר לזכויות הפנסיוניות של העובדים?

נעה בן שבת: החוק אומר שיש לי סכום של פיקדון שבו מחייבים ובנוסף לזה, את כל היתרה של הזכויות - -

חיים כץ: האם מעבר ליתרה – לא מעניין אותי מה החוק אומר.

חיים כץ: כשאת אומרת לי שהחוק אומר אז תגידי לי מה החוק אומר.

חיים כץ: החוק אומר לקחת עוד 5% מעבר?

נעה בן שבת: לא, הוא לא אומר 5% מעבר.

נעה בן שבת: הוא אומר שהסכום הזה הוא על חשבון - -

חיים כץ: איזה סכום?

נעה בן שבת: הסכום שייקבע כפיקדון.

נעה בן שבת: כרגע אומרת דבי - -

חיים כץ: למה שאני אתן פיקדון אם יש פיקדון?

דבורה ספיר אליעזר: אני יכולה להסביר - -

חיים כץ: תשמעי טוב מה שאני אומר לך.

חיים כץ: דבי, שנייה.

חיים כץ: הם עובדים כל-כך לאט במשרד העבודה והרווחה אז אני לא צריך למהר לתת לכם את הלאט שאתם עובדים.

חיים כץ: אני יכול להיות כמוכם ולעשות דיונים שייקחו שנתיים, כמו שאתם עושים תקנות בבנייה למשל, בבטיחות, שייקח שנתיים.

חיים כץ: תבינו שמי שיודע לתת, צריך לדעת לקבל.

חיים כץ: מי שיודע לקבל, צריך לדעת לתת.

חיים כץ: מי שלא עושה יותר מדי במהלך השנה, לא צריך לקבל מדי את התמורה.

חיים כץ: נכון אבוטבול?

חיים כץ: זה מה שאמרתי לי להגיד?

משה אבוטבול: יתנו – יקבלו, לא יתנו – לא יקבלו.

חיים כץ: השאלה שלי – אתם תענו לי רק על מה שאני שואל ואחר-כך תגידו מה שאתם רוצים - -

דבורה ספיר אליעזר: אני רוצה להשיב למה שאתה שואל - -

חיים כץ: האם מעבר להפרשות הפנסיוניות - -

דבורה ספיר אליעזר: אז אני מסבירה לך - -

חיים כץ: אל תסבירי לי, תגידי לי בכן ולא.

דבורה ספיר אליעזר: זה לא כן ולא, זה יכול להיות אולי.

חיים כץ: אולי – אני לא מעביר תקנות.

דבורה ספיר אליעזר: אז תן לי להסביר בכל מקרה: אם בצו ההרחבה כתוב לדוגמה חובת תשלום לגמול השתלמות אז זה גם יהיה חלק מהפיקדון.

חיים כץ: את עושה בכוונה?

דבורה ספיר אליעזר: למה?

חיים כץ: יהיה כתוב גמול השתלמות – יקבל גמול השתלמות.

חיים כץ: הכל המעסיק משלם.

דבורה ספיר אליעזר: נכון - -

חיים כץ: האם לוקחים מהעובד משהו משכרו, אחוז אחד פיקדון משכר העובד?

דבורה ספיר אליעזר: לא.

חיים כץ: לא לוקחים.

חיים כץ: האם מעבר לתנאים הסוציאליים המוגדרים המעסיק צריך להפריש עוד משהו כערבות למען העובד?

דבורה ספיר אליעזר: לפיקדון לא.

דבורה ספיר אליעזר: רק מה שכתוב ומוגדר כזכויות סוציאליות – תגמולים ותכניות חיסכון שהן על-פי דין או צו הרחבה, כמו שכתוב בחוק.

חיים כץ: אז למה צריך לעשות פיקדון?

דבורה ספיר אליעזר: מכיוון שאנחנו אמרנו - -

חיים כץ: למה לא אומרים בחקיקה ממשלתית: יחולו על עובד זר שמגיע לארץ בכל הענפים, הזכויות הבסיסיות לפחות.

חיים כץ: היה ועובד בגוף מסוים רוצה לתת הטבות נוספות – יוכל לתת הטבות נוספות כמו קרן השתלמות, כמו גמול השתלמות, כמו עידוד הצמיחה, מה שהוא רוצה.

חיים כץ: למה אני צריך לעשות פיקדון?

דבורה ספיר אליעזר: שוב, החקיקה, לא אנחנו - -

חיים כץ: אבל אתם הממשלה.

דבורה ספיר אליעזר: המחוקק רצה שזה ימלא שתי מטרות: מטרה אחת זה באמת ההפרשות, וזה קיים ולא צריך להגיד.

דבורה ספיר אליעזר: חוקי עבודה חלים על העובדים הזרים.

דבורה ספיר אליעזר: התכלית השנייה זה שזה יהיה עידוד יציאה את ישראל - -

חיים כץ: אבל למה לא בחקיקה?

דבורה ספיר אליעזר: הקרן מנוהלת באמצעות רשות ההגירה, שבסופו של דבר אם העובד לא יוצא את ישראל בזמן אז יש ניכויים הדרגתיים מכיוון שרוצים לעודד את היציאה מישראל.

דבורה ספיר אליעזר: בגלל זה, זה נעשה בפיקדון ולא משאירים את זה נקי.

חיים כץ: דבי, את באת עם מנטרה מהבית.

חיים כץ: אני רוצה להבין למה לא עושים צו הרחבה על עובדים זרים, שכותבים שם שיש אפשרות, כמו שאת אומרת פה.

חיים כץ: למה תקנות?

חיים כץ: למה לא בחקיקה ראשית?

דבורה ספיר אליעזר: מכיוון שרוצים – אני מסה להסביר...

חיים כץ: אז תסבירי למה לא בחקיקה ראשית?

דבורה ספיר אליעזר: כי בחקיקה ראשית קבוע ששר העבודה רשאי לקבוע את הסכומים לפיקדון.

חיים כץ: מה זה סכומים?

חיים כץ: יש תנאי עבודה.

חיים כץ: זה שאת אומרת סכומים, זה אומר לי: רק רגע, שר העבודה יכול לקבוע סכומים.

חיים כץ: למה?

חיים כץ: מה זה סכומים?

חיים כץ: שר העבודה לא יכול לקבוע סכומים.

חיים כץ: לשר העבודה יש תנאי עבודה מוגדרים שחלים על עובד זר.

חיים כץ: זאת אומרת, שר העבודה לא יכול לקבוע כלום.

דבורה ספיר אליעזר: תן לי שנייה, אני אסביר לך: החוק הזה הוא מ-2005, בסדר?

חיים כץ: זה מהר אצלכם.

חיים כץ: מ-2005 ועד 2015 זה מהר.

דבורה ספיר אליעזר: זה נכון.

דבורה ספיר אליעזר: הרבה זמן ניסינו להביא תקנות, התקנות הובאו לוועדה כמה פעמים - -

נעה בן שבת: - - -

חיים כץ: בצדק כי תשמעי, כשבאים לפה – לא נעים לי כי אין הנחתום מעיד על עיסתו.

חיים כץ: מאחר ואני מבין בעניינים האלה לא פחות מאלה שעשו שם, ואני מדבר בצנעה, אז אני לא מבין מה זה לקבוע סכומים.

חיים כץ: למה לא הגדרות קבועות בחוק?

נעה בן שבת: אז בהתחלה היה סכומים.

נעה בן שבת: למשל, בענף הבניין קבעו 700 שקלים בהתחלה ואחרי זה שינו ותיקנו - - -

חיים כץ: אז למה שאני אהיה שותף - -

נעה בן שבת: - - אבל עכשיו הם עשו יותר מזה.

נעה בן שבת: בנוסח שעכשיו מובא הם אומרים שלא רק הסכומים שמגיעים לקצבה, לקופת גמל קצבתית אלא גם כל הסכומים של קרן ההשתלמות.

נעה בן שבת: הם הרחיבו את זה לכל מה שצריך להגיע.

נעה בן שבת: הם מתקנים פה ומכניסים לתוך המסגרת את כל הזכאות הסוציאלית של העובד.

חיים כץ: אז למה הם לא מגדירים את זה?

קריאות: זה מוגדר - - -

חיים כץ: שר העבודה – לא - - - על סכומים.

חיים כץ: אין מילה כזאת.

דבורה ספיר אליעזר: אני מתעדת את סעיף ההסמכה בחוק.

דבורה ספיר אליעזר: משנק

דבורה ספיר אליעזר: בעו סכומים גם בצווי הרחבה, אז זה מה שמביא שר העבודה - -

חיים כץ: ואז השאלה הבאה – למה לא לכל העובדים במשק?

חיים כץ: למה לא לכל הגופים?

חיים כץ: למה את פורטת את זה לפרוטות?

חיים כץ: משום שהם לא רוצים לגמור את העבודה שלכם?

דבורה ספיר אליעזר: מכיוון שזכאות היא לגבי עובדים זרים שמובאים לישראל בהיתר, הם מועסקים בהיתר, נלקחו אותם ענפים שבהם עובדים עובדים זרים בהיתר בסופו של דבר.

חיים כץ: אני מדבר רק על עובדים זכאים שבאים בהיתר – למה שלא תהיה הגדרה שכל העובדים הזרים שבאים לישראל בהיתר, יחול עליהם אותו דבר?

חיים כץ: למה אני צריך ענפי תעשייה?

חיים כץ: למה אני צריך להסביר - -

דבורה ספיר אליעזר: זה רעיון יפה - -

חיים כץ: תודה.

דבורה ספיר אליעזר: - - אבל יש טענה - -

נעה בן שבת: הם מתקדמים בכיוון הזה, אגב אבל - -

דבורה ספיר אליעזר: זה בדיוק הכיוון שנוכל להוסיף ענפים ולא כל הזמן לתקן מחדש ונגיד על הענף הזה יחול - -

חיים כץ: למה שתצטרכו להוסיף ענפים?

דבורה ספיר אליעזר: כי בסופו של דבר התקנות לא יכולות להיות תיאורטיות והן מתייחסות לענפים קיימים.

דבורה ספיר אליעזר: אם מחר בבוקר יחליטו שיבואו עובדים זרים לעבוד בענף שעד עכשיו לא נחשב ענף שבו מועסקים עובדים זרים, הוא יתווסף.

חיים כץ: בואי, אני אתן לך את הכותרת שלך: כל עובד זר שמגיע באישור למדינת ישראל בהחלטת ממשלת ישראל – להלן זה וזה וזה.

חיים כץ: למה צריך ענפים?

חיים כץ: כל עובד זר בהכללה, כמטילים מס הכנסה או מס יסף או מס ערך מוסף – אז אומרים שכל עצמאי שמשלם מס ערך מוסף ישלם במקום 17%, 18%, 16%.

חיים כץ: אני לא מבין את זה.

דבורה ספיר אליעזר: כי שוקלים באמת האם יש צורך לקבוע את הפיקדון כדי למלא את התכלית של היציאה את ישראל - -

חיים כץ: יחוקקו ויגדירו.

דבורה ספיר אליעזר: אבל שנייה, יש שאלה בקשר למומחים לדוגמה, האם צריך או לא צריך?

דבורה ספיר אליעזר: בינתיים המומחים לא נכללו.

חיים כץ: אני לא שותף לפארסה הזאת.

חיים כץ: זה יהיה אחרי זמני.

נעה בן שבת: אני רק רוצה להסביר משהו אחד: - -

חיים כץ: את יודעת מה אמא שלי, עליה השלום, אמרה?

חיים כץ: יש שני סוגי אנשים: יש מסבירים ויש מצליחים.

חיים כץ: כשאת מסבירה כל-כך הרבה, כנראה שיש בזה הרבה בעיות.

נעה בן שבת: המנגנון של הפיקדון, המאמץ להביא אותו להפעלה הוא מאמץ של הרבה מאוד שנים.

נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שענפים כגון ענף החקלאות עלה כמה וכמה פעמים בניסיון להכניס את הענף הזה למסגרת של פיקדון בכל מיני צורות, ועד היום, בגלל כל מיני חסמים, הדבר הזה לא עלה יפה.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים לפעמים על אנשים שמעסיקים עובד זר סיעודי, אנשים יחידים שמעסיקים עובד זר סיעודי - -

חיים כץ: חלה עליהם חובת הפיקדון.

נעה בן שבת: לא חל עליהם - -

חיים כץ: חלה עליהם חובת הפיקדון.

נעה בן שבת: לא חלה עליהם.

חיים כץ: כשהבן אדם מסיים את עבודתו, הפיקדון אצלו כי הוא משלם לו.

חיים כץ: העובד הזר לא נפגע כי אני הייתי, קראו לי, אמרו לי "קו לעובד" – הנה דף החשבון שלך, היית צריך לשלם לו בגין החודש הזה 6% ו-8%, הנה המשכורת, הוא הביא את המשכורות שהוא הרוויח ועשו חשבון.

נעה בן שבת: זה בסדר גמור שיש בן אדם מסודר ויכול למסור את זה אבל יכול להיות שהאדם הזה נפטר - -

חיים כץ: איזה בן אדם נפטר?

חיים כץ: העובד הזר?

נעה בן שבת: לא, העובד הזר - -

חיים כץ: אנחנו מדברים על העובד הזר.

נעה בן שבת: - - האדם שהוא טיפל בו - -

חיים כץ: אז העובד הזר מקבל את התנאים שלו.

נעה בן שבת: אבל ממי הוא מקבל ?

נעה בן שבת: הוא עכשיו יצטרך ללכת ולתבוע את המשפחה.

נעה בן שבת: לא תמיד המשפחה, היו לה האפשרויות לשלם את הדברים האלה.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: אז מה אמרתי, נעה?

חיים כץ: שיבואו ויגידו שכל עובד זר שנכנס לישראל ברישיון, כולל העובד של אבא שלי, שיהיה חוק שבמקום לעשות לו בסוף הקדנציה, כשאבא שלי הלך לעולמו, שיפריש לו אחת לשנה או אחת לחודש.

חיים כץ: שיהיה חוק, לא הוראת שעה.

נעה בן שבת: בסדר גמור.

נעה בן שבת: הוראת הפיקדון נועדה בדיוק לעשות את זה – לחייב הפרשה חודשית ולתמוך אותה ב - -

חיים כץ: אז למה לא לכולם?

נעה בן שבת: אז למה לא לכולם?

נעה בן שבת: באמת המטרה הייתה – כרגע מדובר בשני ענפים חדשים שמביאים בהם ומבקשים להביא עובדים לתעשייה ובנושא של מוסדות סיעוד אבל לאורך השנים, ההכנסה של הענפים הייתה מאוד קשה גם בחקלאות וגם ביישובים שמעסיקים אנשים בסיעוד.

חיים כץ: היום יש לי יומולדת לפי התאריך העברי - -

נעה בן שבת: מזל-טוב.

חיים כץ: - - וכנראה שאני מיושן.

חיים כץ: אני לא מבין את חוכמתם של הצעירים.

חיים כץ: קשה לי להבין את חוכמתם של הצעירים.

נעה בן שבת: בטח אתה לא מתכוון אלי.

חיים כץ: מולי את צעירה מאוד.

חיים כץ: מאוד.

חיים כץ: אני לא מבין את החוכמה שלכם, אני לא מבין למה לא לעשות פשוט.

חיים כץ: זה אותו עורך-דין שנסע לחו"ל והבן שלו פתר את הבעיה, אז אתם לא תצטרכו תקנות שנים, אתם לא תצטרכו לוועדת העבודה והרווחה - -

דבורה ספיר אליעזר: יש התנגדויות עזות בענפים מסוימים.

חיים כץ: - - בחקיקה ראשית אחת, כל עובד זר שנכנס לישראל באישור הממשלה, כל עובד זר שמקבל רישיון, יחול עליו זה וזה וזה.

חיים כץ: זאת הדרך, תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.

דבורה ספיר אליעזר: לא, אתה צריך - -

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: את לא מנהלת את הדיון.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.