ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 218, 2020-12-28 10:30

משה גפני: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

משה גפני: עלה הנושא על ידי הרשימה המשותפת ועל-ידי מיקי לוי ועל-ידי בצלאל סמוטריץ ועל-ידי רבים מחברי הוועדה לגבי הנושא של המוכר שאינו רשמי.

משה גפני: הריני להודיעכם – אני מבקש להודות לשר האוצר שבדיונים מוקדמים שקיימנו בנושאים שונים שעלו כאן- - -

שלמה קרעי: אני רוצה לעצור אותך, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: אתה שוכח שיש הסתייגות שלי בעניין הזה.

שלמה קרעי: אתה מגיע להסכמות מבלי לשתף את חברי הוועדה, וזה לא מקובל עליי.

משה גפני: אני הולך לומר לך.

משה גפני: אני מבקש להודות לשר האוצר.

משה גפני: בדיונים קודמים שקיימנו בנושאים שונים שעלו כאן בוועדה, כולל מה שהעלה חבר הכנסת שלמה קרעי על נושא המוכר שאינו רשמי, ככה: יש הודעה של משרד האוצר, שהוא יעביר לנושא של המוכר שאינו רשמי של התמרוץ לטיפול, מתוך 84 מיליון – 56 מיליון שקל שיועברו לשנת הכספים 2020, שאנחנו נמצאים בסופה.

משה גפני: הכסף הזה יעבור.

משה גפני: אני רוצה להודות לחברי הוועדה שהיו שותפים לעניין הזה.

משה גפני: כפי שאמרתי בתחילת הדרך, אני מודה לשר.

משה גפני: יש מצבים שבהם לא ניתן להעביר את המציאות הזאת כפי שאנחנו מדברים עכשיו על חוק יסוד: משק המדינה, וכל הבעיות שיישארו פתוחות, והשר נרתם לעניין יחד עם אנשי המשרד כדי לסייע בעניין הזה.

משה גפני: יש בקשה שהיתה החלטה לגביה, של 7 מיליון ₪ לתרבות הערבית, לאקדמיה ללשון הערבית.

אחמד טיבי: 5 מיליון.

משה גפני: והעברה גם לנגב וגליל, 5.5 מיליון.

אחמד טיבי: גם 5 מיליון.

משה גפני: זה מעבר למה שקיבלתם בנושא שכולנו קיבלנו, לגבי הנושא של המוכר שאינו רשמי.

משה גפני: אני מבקש להתחיל לקרוא סעיפים.

אחמד טיבי: נשמע מטמקין.

ינון אזולאי: אני עדיין לא יכול להמשיך עם זה.

אחמד טיבי: לגבי המוכר?

אסי מסינג: הכסף שהתייחסת אליו כרגע הוא כסף שעד היום תוקצב כחלק מהסכמים קואליציוניים.

אסי מסינג: לא ניתן במחי יד כרגע בהודעה בוועדה לדלג על התהליכים שיש לבצע, כולל הבאת הכסף לאישור הממשלה, ובכפוף לבחינה של ענייני בחירות.

בצלאל סמוטריץ': איזה קריטריון הופך את זה לקואליציוני?

אסי מסינג: כך היה.

בצלאל סמוטריץ': זן החלטה מקצועית של שר האוצר ושל אנשי משרד האוצר, תוך הבנה של המוסדות.

אסי מסינג: בהתאם להודעה שהמדינה הודיעה לבג"ץ רק לאחרונה, שהכסף הוא בכפוף לשיקול דעת, הוא מתוקצב מפעם לפעם בשיקולים קואליציוניים פוליטיים - אין פסול כשלעצמו בעניין הזה.

אסי מסינג: רק יש פרוצדורה, איך לעשות אותה.

אסי מסינג: ההצעה, בתוספת, כמובן צריכה להיבחן גם בהיבטים של בחירות.

משה גפני: עו"ד אסי מסינג, אני לא יודע מה פירוש המילה פוליטי.

משה גפני: יש לכם עברית קצת משונה.

משה גפני: פוליטי הפירוש הוא שחלק מהחברים רוצים, וחלקם מתנגדים.

משה גפני: עובר כחוט השני בדיונים ארוכים, שהכסף הזה צריך להגיע, וזה אומרים כל חברי הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': אנשי המקצוע.

בצלאל סמוטריץ': משרד האוצר והחינוך.

משה גפני: כמובן, זה ייעשה בהליכים המקצועיים.

קטי קטרין שטרית: הרב גפני, לא ייתכן שמי שמתפרץ לשיחה, שלא עשה עד עכשיו שום דבר - אתה נותן לו לדבר.

בצלאל סמוטריץ': אמרה מי שנכנסה לוועדה- - -

קטי קטרין שטרית: אמר מי שהשר שלו לא חתם על התקנות.

קטי קטרין שטרית: לא היינו היום אומרים את זה, שזה פוליטי וזה קואליציוני.

קטי קטרין שטרית: השר שלו מנע את התקנות.

קטי קטרין שטרית: חוצפה.

בצלאל סמוטריץ': תפסיקי לעשות צחוק מעצמך.

קטי קטרין שטרית: הוא מנסה להפריע.

קטי קטרין שטרית: שהשר שלו לא יחתום על התקנות.

קטי קטרין שטרית: השר בנט.

קטי קטרין שטרית: אולי שיכתוב ספרים.

בצלאל סמוטריץ': קטי שטרית מתעקשת לשחק לידי אסי מסינג.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עושים פה בלי פוליטיקה, קטי, מהבוקר - - -

קטי קטרין שטרית: אתה מזכיר שזה פוליטי.

קטי קטרין שטרית: זה לא פוליטי מדובר ב-136,000 תלמידים.

קטי קטרין שטרית: שנה שלמה אני רצה על זה.

משה גפני: שר האוצר מבקש להתייחס.

ישראל כץ: אני רוצה לומר משהו.

ישראל כץ: באתי לכאן, ואני נמצא כאן ומתכבד להיות כאן, כדי שיתקיים דיון פתוח, כדי לשמוע ולהקשיב, ובסופו של דבר המשימה מלכתחילה ועד הרגע האחרון היא לנסות לייצר - מצד אחד, יש פה צורך עמוק, חריג, שנוגע לכולם.

ישראל כץ: מצד שני, יש מגבלות.

ישראל כץ: אנחנו צריכים למצוא את הנתיב הנכון.

ישראל כץ: אני חושב שהיושב-ראש מנווט וכל החברים פה תורמים והחברות בעניין, ואני חושב שהתקדמנו.

ישראל כץ: אני מדגיש – אני לא ישבתי בנקודות האלה שהעליתם עכשיו מול חבר הכנסת טיבי וכו'.

ישראל כץ: ישבו אנשי המשרד, הגורמים המקצועיים.

ישראל כץ: הם הונחו לשבת, והם לא צריכים להיות מונחים.

ישראל כץ: זה מה שהם עושים כל הזמן.

ישראל כץ: כל אירוע שמתכנסת ועדת כספים, באופן טבעי – יושבים, מדברים ומיומנים בדברים האלה.

ישראל כץ: חזקה עליי שהם עושים את זה כנדרש וכראוי.

ישראל כץ: אני חושב שצריך גם עם חבר הכנסת קושניר להגיע להבנות.

ישראל כץ: כרגע המגבלה שאומרים: זה לא ניתן, ולא עושים את מה שלא ניתן ומחפשים את מה שניתן.

ישראל כץ: זה מה שאני רואה.

ישראל כץ: אף אחד לא חורג מהדברים האלה.

ישראל כץ: וקטי, לא חשוב - השר שלו כבר לא אצלו.

קטי קטרין שטרית: ברור, אבל אני רוצה שישמעו את הנתונים ואז יבינו במה מדובר.

קטי קטרין שטרית: הנתונים הם חשובים מאוד.

קטי קטרין שטרית: השר כץ, מדובר ב-136,000 תלמידים.

קטי קטרין שטרית: מתוכם 79,000 שזה תלמודי תורה ציוניים, שזה מוכשר, שזה כנסייתי וערביי מזרח ירושלים.

קטי קטרין שטרית: 51,000 פטור, ילדים שהם פטור.

קטי קטרין שטרית: זה ילדים שמקבלים 30% ממה שמגיע להם במדינה.

קטי קטרין שטרית: זה נשמע נורמלי?

ישראל כץ: הדברים צריכים להתבצע, והחוק השני של הסיוע יבוא לכאן בעז"ה עוד היום, ושם גם יהיה בסיס לדיונים, דברים שהועלו כאן.

ישראל כץ: קטי, אני מבקש, ברשותך, לשמר את אווירת ההסכמה הכללית.

ישראל כץ: גם אני ממשיך לפעול כדי שעוד ועוד יתמכו בדבר.

ישראל כץ: כבר עברתם את זה, העברתם חוק של 90 מיליארד שקלים, חוק סיוע, פה אחד.

ישראל כץ: עבר במליאה ב-80 מול 0 מתנגדים.

ישראל כץ: זה דבר שאני שואף, כי זה לא תקציב.

ישראל כץ: זה דבר שבא לאפשר פעילות חירום מקצועית כדי לאפשר לכל הדברים שאתם מדברים עליהם פי מיליון, שלא ייגרם פה נזק.

ישראל כץ: לכל התחומים, לכל המגזרים וליכולת לטפל בדברים.

ישראל כץ: אנחנו במצב מורכב ואנחנו מנסים לפתור אותו.

ישראל כץ: זו בקשתי.

ישראל כץ: חזקה עליי שכל הדברים סוכמו, מסוכמים, הם דברים שצריכים לבצע וגם להתבצע.

ישראל כץ: אני חושב שצריך לאשר את החוק הזה כדי לתת רשת ביטחון למדינת ישראל.

ישראל כץ: וחוץ מזה, כמו שאני אומר, יבוא לכאן עוד היום גם החוק של המענקים בסיוע המיוחד, ותוכלו להעלות שם דברים שהבנתי שחברת הכנסת תומא סלימאן ואחרים העלו שקשורים דווקא לחוק ההוא, וגם כאן הדברים יועלו.

ישראל כץ: כל הערה שהושמעה פה נלקחה בחשבון והופנה ומטופלת כאן או אפילו בממשלה, לקבל עכשיו החלטות – אני אומר למיקי לוי שהעלה את הנושא של ה-400 מיליון ודברים מהסוג הזה.

ישראל כץ: אני לא עושה חישוב פוליטי.

ישראל כץ: רמי בן ברק אתמול הביא שוב את החקלאים, הרפתנים.

ישראל כץ: לא שאלתי אותו מאיזו מפלגה הוא.

ישראל כץ: אני חושב שטוב שסיכמנו את הדברים.

ישראל כץ: אני לא עושה שיקול פוליטי בעניין הזה.

ישראל כץ: אני רוצה גם במצב המורכב הזה לפתור בעיות.

ישראל כץ: אני מבין, ומבין את המשפטנים שיש דרג מסוים של בעיות שאי אפשר להתקדם מעבר אליו, אבל בתוך התווך אני מבקש שנעשה את הדברים בהסכמה.

ישראל כץ: תודה.

משה גפני: אני חוזר ואומר את מה שדיברנו.

משה גפני: יש לנו פה בעיה גדולה, לכל אחד מאתנו.

משה גפני: כל אחד דואג לציבור.

משה גפני: אין את זה בחוק הזה.

משה גפני: זה בניגוד לתקציב, שבתקציב יש מספרים – אנחנו יודעים כמה מוקצב לכל דבר, אנחנו יודעים כל מה שנלווה לעניין הזה.

משה גפני: דיברתי עם אנשי משרד האוצר, בעקבות הדיבורים שנאמרו פה.

משה גפני: הודיעו אנשי משרד האוצר שהם מעברים 56 מיליון שקל לנושא של המוכר שאינו רשמי, שזו היתה דרישה בקונצנזוס.

משה גפני: שלמה קרעי, אתה בתוך העניין הזה.

משה גפני: גם אתה צריך לברך שהחיינו.

משה גפני: אני מסכים שזה צריך להיעשות בפרוצדורה המקובלת.

משה גפני: זה נושא שעומד בקונצנזוס – אמרה קטי שטרית קודם את המספרים.

משה גפני: אנחנו לא יכולים שאנחנו מאשרים פה כל מה שנלווה לעניין.

משה גפני: כנ"ל לגבי הרשימה המשותפת.

משה גפני: איתי טמקין – את מה שהוא אמר, אנחנו רואים את זה כהתחייבות שצריך לבצע אותה כלפי הציבור הערבי, כפי שהקראתי קודם.

משה גפני: זה בסדר, מה שאמרתי?

שירה עמיאל: כן.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה שהכול יהיה על מי מנוחות, שזה ייהנה וזה לא חסר.

קטי קטרין שטרית: קודם כל יש לומר תודה גדולה לשר, חד משמעית, כי אתה יודע שעמלנו שנה פלוס על נושא המוכר, עוד לפני שהוא היה שר אוצר.

קטי קטרין שטרית: הנקודה היא: 2020 ב"ה עם 56 מיליון שקלים – אני מאמינה שזה יסתדר, ושאפשר יהיה לנצל את התקציב הזה.

קטי קטרין שטרית: צריך לא לשכוח שיש 2021.

קטי קטרין שטרית: צריך לתת פתרון ל-2021, והדבר הכי חשוב, כדי שאף יועץ משפטי לא יקום ויגיד – שהתקנות יתוקנו בחוק.

קטי קטרין שטרית: שלחת מכתב עוד לשר הקודם, ושלחת מכתב לפני שבועיים לשר הנוכחי.

קטי קטרין שטרית: הקריאה פה לשר החינוך, לתקן את התקנות, ואז הילדים האלה לא יצטרכו להיות ילדים חורגים לעומת ילדים אחרים במדינת ישראל.

קטי קטרין שטרית: כולם שווים.

משה גפני: צודקת.

משה גפני: תודה.

משה גפני: שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: אדוני היושב בראש, אני מניח שגם אתה מרגיש שאנחנו בתיאטרון אבסורד.

שלמה קרעי: הכסף הזה היה בזכות ולא בחסד.

שלמה קרעי: הוא כבשת הרש שאיכשהו לא נכנס למה שהעברנו פה באוגוסט ובספטמבר.

שלמה קרעי: עם כל ההסכמים הקואליציוניים הסעיף הזה של ה-84 מיליון למוכר שאינו רשמי, לא נכנס.

שלמה קרעי: עכשיו לוקחים את הכסף ומחזירים את אותה כבשת הרש, וגם אותה מחזירים שחוטה ומרוטה.

שלמה קרעי: למרות זאת, זה לא מספיק.

שלמה קרעי: ילדי ישראל לא צריכים להיות מופלים.

שלמה קרעי: ההורים של כאלה שלומדים במוסדות ציוניים - וגם מוסדות לא ציוניים, אבל בעיקר מה שאכפת לי זה המוסדות הציוניים – משרתים את המדינה, עושים את כל חובותיהם – מגיע להם זכויות כמו של כל הורה אחר וכמו של כל ילד אחד במדינה.

שלמה קרעי: זאת ההתחלה.

שלמה קרעי: אני מושך את ההסתייגות שלי בעניין הזה, אבל כאן נמשיך להיאבק, עד שכמו שהחינוך המיוחד שהסדרנו והבאנו שוויון בין המוכר שאינו רשמי לבין הרשמי, גם כאן הדבר הזה צריך להיעשות באופן חד-משמעי, בלי כחל וסרק.

משה גפני: תודה.

משה גפני: בצלאל.

בצלאל סמוטריץ': אחרי כל התודות – בתגובה לדבריו של היועץ המשפטי של משרד האוצר – שהדברים יעברו לתקנון.

משה גפני: למה אתה צריך להתייחס לזה?

משה גפני: אתה חולק על העובדה שצריך לעשות את זה חוקי?

מיקי לוי: בצלאל, זה החטא הקדמון, כיוון שלא היה בבסיס התקציב.

מיקי לוי: זה החטא הקדמון.

בצלאל סמוטריץ': הכסף הזה צריך לעבור.

בצלאל סמוטריץ': זה הכול.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת שחאדה.

אנטאנס שחאדה: תודה, אדוני היושב-ראש.

אנטאנס שחאדה: את הנושא הזה אנחנו כבר כמה חודשים מציגים כאן בוועדה, והיו ישיבות עם משרד האוצר ומשרד החינוך לגבי המוכר שאינו רשמי.

אנטאנס שחאדה: יש בתי ספר שאינם יכולים להעביר משכורות או הפרשות למורים.

אנטאנס שחאדה: בתי ספר שאין להם תקציבים בגלל המצב הכלכלי.

אנטאנס שחאדה: לכן התקציב הזה, שאמור להיות שנתי ולהיכנס לבסיס התקציב, ולהעלות את השתתפות משרד החינוך במקום 30% - לפחות 60%, 70%, אותם בתי ספר שיהיו שווים לכל התלמידים במדינה שיקבלו מה שמגיע להם.

אנטאנס שחאדה: אני מודה לכל מי שתמך ועמל כדי שנצליח בזה.

אנטאנס שחאדה: לכן אני מבקש להסיר את ההסתייגות שהגשתי בשם המשותפת בנושא.

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: תודה.

משה גפני: מי מקריא?

אסי מסינג: מאחר שנאמרו פה דברים חריפים, אני בכל זאת רוצה להתייחס אליהם.

בצלאל סמוטריץ': לא אמרתי שום דבר חריף.

בצלאל סמוטריץ': רק חלקתי על דעתך.

בצלאל סמוטריץ': תכף כשאנמק את ההסתייגות שלי לחוק היועמ"שים- - -

משה גפני: עם כל הכבוד, מותר לחבר כנסת- - -

אסי מסינג: בכל זאת אתייחס עניינית לעניין ההסכמים.

משה גפני: למה צריך את זה עכשיו?

אסי מסינג: כי זה נאמר.

משה גפני: אני לא מרשה לך.

משה גפני: אמרתי את מה שאמרת.

משה גפני: אמרתי שהכול ייעשה על-פי החוק.

משה גפני: אתה רוצה לסבך את העניין?

משה גפני: תסבך.

אסי מסינג: בתגובת המדינה לבג"ץ שהוגשה בחודש יולי פורטו בהרחבה כל החלטות הממשלה שהתקבלו בשש השנים האחרונות ביחס לסל הפיקוח שעליו אנחנו מדברים, מהחלטה 359 ב-5 באוגוסט 2015 שעניינה יישום הסכמים קואליציוניים, ועד החלטה- - - מ-11 במרס.

אסי מסינג: אלה כל ההחלטות שהתייחסו בהרחבה לנושא.

אסי מסינג: ועכשיו אנחנו לא נמצאים במצב שבו אפשר לשנות, מצב שבו אנו מקיימים את המציאות.

משה גפני: נעשה ונפעל לפי החוק ולפי החלטות שהתקבלו בעניין הזה.

משה גפני: לא צריך להוסיף שמן למדורה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: מי מקריא את הצעת חוק יסוד: משק המדינה?

דודי קופל: אקריא.

משה גפני: אנחנו ביקשנו אתמול בישיבה שזה לא יהיה כמו שיש במקור – צמודות למדד, אלא שיעור הגידול באוכלוסייה.

משה גפני: אדוני השר, אנשי משרד האוצר אכן שינו את השיעור שלא לפי המדד אלא לפי הגידול באוכלוסייה, שעל זה משרד המשפטים אמר שלא יתנגד, ואני מברך על כך.

אלכס קושניר: אדוני, זה נכנס לחוק, השינוי הזה?

משה גפני: כן.

אלכס קושניר: אז נושא חדש.

משה גפני: למה?

אלכס קושניר: ועדת הכנסת תחליט אם זה נושא חדש.

משה גפני: אתם בסדר?

אלכס קושניר: אנחנו בסדר גמור.

בצלאל סמוטריץ': אני מציע שוועדת הכנסת תתכנס.

בצלאל סמוטריץ': לא קרה כלום.

דודי קופל: הפסקה כולה מדברת על ההוצאות שיכולה הממשלה להוציא בשנת תקציב ממשלתית, כלומר בזמן שלא התקבל תקציב.

דודי קופל: פסקת משנה (א) מדברת על הוצאה במזומן וקובעת כך – אנחנו מדברים על הנמוך מבין השניים – האפשרות הראשונה היא, כפי שיש היום, מה שנקבע בחוק התקציב בשנה הקודמת, ואם לא נקבע בחוק התקציב, כמו בשנת 2020, שבה לא עבר חוק תקציב - מה שהיתה המסגרת בתקציב ההמשכי לפי חוק היסוד – זו האפשרות הראשונה.

דודי קופל: האפשרות השנייה היא מגבלת ההוצאה בניכוי הקופסאות החד פעמיות שהיו בתוך מגבלת ההוצאה, שלא משמשות לחישוב מסגרת ההוצאה של השנה לאחריה.

דודי קופל: אם אתן דוגמה לשנה זו, בשנה זו אנחנו מדברים על הנמוך מביניהן - לא עבר תקציב השנה ולכן מסגרת ההוצאה לפי התקציב הנוכחי היא קרובה ל-500 מיליארד שקל, כיוון שאנחנו כוללים פנימה גם את קופסאות הקורונה השונות שהיו בתוך מסגרת התקציב ההמשכי בשנת 2020, לכן האופציה השנייה היא מגבלת ההוצאה לשנת 2020, שבניכוי הקופסאות החד-פעמיות לעניין הקורונה שזה 412 מיליארד שקלים.

דודי קופל: לכן לעניין הזה הבסיס שממנו יחושב התקציב ההמשכי ל-2021 הוא 412 מיליארד שקלים בתוספת ההצמדה לממוצע שיעור הגידול באוכלוסייה בשנים 2017 עד 2019.

משה גפני: הלאה.

דודי קופל: (ב) הוצאה המותנית בהכנסה, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק; (ג) הוצאה של מפעלים עסקיים שפעלו בשנת הכספים הקודמת, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק; (ד) החזר חובות קרן שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי; אנחנו מדברים פה על הוצאה מותנית במפעלים עסקיים.

דודי קופל: נגיע לזה כשנגיע לחוק יסודות התקציב, להוראות שייקבעו שם בעניין ההכנסות שיהיו בפועל הן גם ההוצאות שהממשלה תוכל להוציא מהוצאה מותנית בהכנסה במפעל עסקי.

דודי קופל: לגבי קרן, כיוון שזה עניין מימוני- - - , אנחנו מאפשרים – כפי שהיתה גם הוראת שעה כבר השנה - להוציא את סכומי הקרן שהממשלה חייבת לשלם בשנת תקציב ממשלתי, וזה נפרד מסכום ההוצאה הרגיל במזומן.

דודי קופל: (2) הממשלה תהיה רשאית להתחייב בגבולות הסכומים כמפורט להלן, ובלבד שלא יהיה בהתחייבויות כאמור כדי להגדיל את ההוצאה באותה שנה מעבר לסכום ההוצאה בתקציב המשכי: (א) סכום ההרשאה להתחייב, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק; (ב) סכום ההוצאה בתקציב המשכי, הסכום להוצאה המותנית בהכנסה והסכום להוצאה של מפעלים עסקיים, כאמור בפסקאות משנה (א) עד (ג) של פסקה (1), בהתאם להוראות שייקבעו בחוק; (ג) סכום עודף שנותר בסעיפי התקציב בחוק התקציב הקודם, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק; זה חידוש ביחס לסעיף (3)(ב) הנוכחי.

דודי קופל: אנחנו יוצרים לא רק את מסגרת ההוצאה במזומן בפועל אלא גם את מסגרת ההתחייבויות שהממשלה רשאית להתחייב לשנת תקציב המשכי.

דודי קופל: הפסקה הראשונה מדברת על סכום הרשאה להתחייב – נגיע לזה כשנגיע לחוק יסודות התקציב.

דודי קופל: זה הוראות שייקבעו בחוק.

דודי קופל: העניין השני גם כן – המסגרת שתהיה מוגבלת בסכום המזומן, הסכום של הוצאה מותנית בהכנסה בתחום המפעלים העסקיים בהתאם להוראות שייקבעו בחוק, גם לזה נגיע בחוק יסודות התקציב; ועודפים שיכולים לשמש אך ורק להתחייבויות – יש להדגיש את העניין הזה.

דודי קופל: העודפים שנותרו בשנה הקודמת שיוכלו לשמש אך ורק להתחייבויות בהתאם להוראות שייקבעו בחוק, ולא להוצאה במזומן בשנת התקציב ההמשכי.

דודי קופל: (3) הממשלה תהיה רשאית למלא משרות במספר שלא יעלה על מספר המשרות הנקוב בחוק התקציב הקודם.

דודי קופל: "; (2) בסעיף קטן (ב), במקום "סעיף קטן (א)" יבוא "סעיף קטן (א)(1)(א) עד (ג)", במקום "ביתרה תשתמש" יבוא "ביתרת הכספים כאמור תשתמש", ובסופו יבוא התחייבויות הממשלה לפי סעיף קטן (א)(2) יהיו רק לצורך שירותים חיוניים ופעולות קודמות"; פה אנחנו מתקנים את הסעיף שיוצר את סדר הקדימויות של חוק- - - , פעולות חיוניות - פעולות שהתקיימו בחוק התקציב הקודם.

דודי קופל: הרוב פה זה תיקונים טכניים, אבל יש פה גם, מאחר שהוספנו הגבלה גם ביחס למסגרת ההתחייבויות, אנחנו אומרים שמסגרת ההתחייבויות תהיה גם היא אך ורק לצורך שירותים חיוניים ותו לא, קודמות, פעולות שהיו בשנת התקציב הקודמת.

קטן יבוא: אלו ההגדרות שרלוונטיות למה שהקראנו בסעיפים.

אייל לב ארי: תוכל להסביר את ההגדרות?

דודי קופל: כן.

דודי קופל: הוצאה ממשלתית – אנחנו מסבירים מהי הוצאה ממשלתית, מסבירים שזו הוצאה ממשלתית נטו, שאינה כוללת החזר חובות קרן, שאמרנו קודם ש- - - בנפרד למעט החזר חובות למוסד ביטוח לאומי.

דודי קופל: ההוצאה הממשלתית המותרת זה מתייחס לאפשרויות שיש לתקרות, האפשרויות לגבי ההוצאה הממשלתית במזומן, שזה הסכום שניתן היה להוציא לפי חוק התקציב או לפי הסכום שניתן היה להוציא לפי חוק היסוד בשנה שבה לא התקבל תקציב בכלל כמו שנת 2020.

דודי קופל: שיעור הגידול באוכלוסייה, כפי שהסברנו קודם, זה ממוצע שיעור הגידול באוכלוסייה בשלוש השנים שקדמו לשנה לפני שנת התקציב ההמשכי הרלוונטי.

דודי קופל: בעניין שנת 2021 אנחנו מדברים על השנים 2017 עד 2019.

דודי קופל: סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי – זה הסכום במזומן שניתן להוציא בשנת תקציב המשכי, לפי הנוסחה שדיברנו קודם.

ינון אזולאי: על הגידול הטבעי – ממוצע של שלוש השנים האחרונות?

דודי קופל: כן.

דודי קופל: ב-2021 זו תהיה עלייה מ-414.5 ל-419.

שירה עמיאל: הגידול באוכלוסייה יוצא כ-1.9% בממוצע.

ינון אזולאי: במקרה שאתה במצב שלילי, מה נעשה?

ינון אזולאי: אתה כל הזמן לוקח שלוש שנים אחורה ממוצע?

שירה עמיאל: גידול אוכלוסייה שלילי ממוצע במשך שלוש שנים – אני לא חושבת – הממוצע הוא 1.9 לאורך זמן, היינו ב-1.8 ועלינו ל-1.9 כבר הרבה מאוד שנים.

שירה עמיאל: לכן שלוש שנים שהממוצע- - -

ינון אזולאי: צודקת, התכוונתי מבחינת המדד.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: טעיתי.

דודי קופל: שנת התקציב ההמשכי, זה מה שהסברנו – שנה שלא התקבל בו חוק תקציב; ותקרת ההוצאה הממשלתי, כפי שהסברנו קודם, זה מגבלת ההוצאה לפי חוק ה- - - בניכוי ההוצאות שלא משמשות כבסיס לחישוב מגבלת ההוצאה בשנה שאחריה.

דודי קופל: עכשיו סיימנו את ההוראה הקבועה בכל הנוגע לחוק יסוד.

דודי קופל: אנחנו עוברים להוראת השעה שנוגעת לקורונה.

משה גפני: אייל, בבקשה.

אייל לב ארי: בתיקון 50 הכניסה הוועדה את הבקשה, את הדרישה שתובא לוועדה תוכנית פעולה מפורטת בנוגע להוצאות הצפויות.

אייל לב ארי: אנחנו רוצים להכניס את זה גם פה, שהתוכנית תובא – אני מדבר על התוכנית המפורטת, לא התוכנית המפורטת שעשינו פלוס ה-11 אלא על כל התוכנית המפורטת.

אייל לב ארי: אני מדבר על מה שהיה בהוראת השעה, תיקון 50 שהוספנו גם את התוכנית המפורטת.

אייל לב ארי: עכשיו אנחנו נמצאים כבר בתקציב המשכי.

אייל לב ארי: כיוון שרצינו כן להגביר את פיקוח הוועדה על פעולת הממשלה, אנחנו מבקשים שכן יביאו לוועדה ולכנסת את תוכנית הפעולה המפורטת, שכן מפורטת גם מבחינת סכומי ההוצאה, הוצאות מותנות בהכנסה, לפי סעיפים, כפי שהיה בתוכנית המפורטת שהובאה לכנסת, רק שזה יונח ויובא לוועדה.

אייל לב ארי: אנחנו לא מבקשים כאן כרגע אישור.

אייל לב ארי: שזה יובא לוועדה לא יאוחר מחודש מתחילת שנת הכספים.

משה גפני: דיברנו על זה שתובא תוכנית מפורטת לוועדה.

אסי מסינג: זה משהו ששונה כרגע מהמתכונת הקיימת כרגע של סעיף (3)(ב).

אסי מסינג: הסעיף הזה לא מדבר כרגע במצב הרגיל על כך שמונחת תוכנית מפורטת – לא בממשלה ובטח לא בכנסת אלא יש הוראה שהוספתם בתיקון הקודם לגבי פרסום.

אסי מסינג: זה שינוי מהותי של הסעיף, רק צריך לגבש מה עמדתנו.

משה גפני: אנחנו נוסיף את זה.

משה גפני: הם יגבשו את עמדתם.

משה גפני: נרצה לדעת מה עמדתכם.

משה גפני: הלאה.

דודי קופל: תיקון סעיף 3ב – הוראת שעה.

דודי קופל: 2.

דודי קופל: בתקופה שמיום תחילתו של חוק-יסוד זה עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021) או עד יום קבלת חוק התקציב לשנת 2021, לפי המוקדם, יקראו את סעיף 3ב לחוק-היסוד כך: (1) בסעיף קטן (א) - (א) בפסקה (1), אחרי פסקת משנה (ד) יבוא: "(ה) לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם המשבר שנוצר בשל התפשטות נגיף הקורונה, ולמטרה זו בלבד - (1) סכום שלא יעלה על 52.3 מיליארד שקלים חדשים, שיוקצה לעניינים כמפורט להלן ועד לסכומים כמפורט לצידם: (א) בריאות, רווחה, סדר ציבורי, ביטחון פנים, עלייה וקליטה ומתן מענה לצורכי משרדי הממשלה –6.7 מיליארד שקלים חדשים; (ב) היערכות משרד החינוך לשנת הלימודים התשפ"א – 2.5 מיליארד שקלים חדשים; (ג) שיפוי המוסד לביטוח לאומי – 9.9 מיליארד שקלים חדשים; (ד) מענק וסיוע לעסקים ולעצמאים – 21.1 מיליארד שקלים חדשים; (ה) עידוד תעסוקה והכשרת הון אנושי, מימון הכשרות מקצועיות, סיוע לעמותות ולארגוני חברה אזרחית וסיוע לעסקים קטנים ובינוניים – 1.5 מיליארד שקלים חדשים; (ו) עידוד התעסוקה באמצעות מענק עבודה – 0.5 מיליון שקלים חדשים; (ז) הנחות בארנונה – 2.2 מיליארד שקלים חדשים; (ח) עלות תקציבית של פתרונות אשראי – 2.3 מיליארד שקלים חדשים; (ט) תשתיות, טכנולוגיה עילית, דיגיטציה ותכנית יציאה מהמשבר – 5 מיליארד שקלים חדשים; (י) מטרות אחרות – 0.6 מיליארד שקלים חדשים; (2) סכום היתרה מהסכום שהוקצה בשנת 2020 לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם המשבר שנוצר בשל התפשטות נגיף הקורונה, שיוקצה לאותם עניינים שלשמם הוקצה בשנת 2020.

דודי קופל: כאן אנחנו מדברים על הקופסאות הייעודיות שיוקצו כל עוד לא יעבור תקציב לשנת 2021 לצורכי הקורונה, שיכללו גם את העודפים שנותרו מאותן קופסאות בשנת 2020, והעודפים יועדו לאותן מטרות שלהן הן נועדו.

משה גפני: לפי מה קבעתם את הסכומים האלה?

שירה עמיאל: הסכומים האלה הם לפי מה שאישרה, כפי שיוגב הראה אתמול במצגת – הוועדה פה אישרה בחוק המסגרות, חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, את גובה ההוצאה לשנה הבאה, שהיא כוללת את המחויבויות החוקיות, כלומר התשלום של כל המענקים, של דמי האבטלה, כפי שחוקקו פה בוועדה, וכן הוצאות משרד הבריאות ומשרדי הממשלה האחרים – למשל, הוצאות משרד החינוך, כפי שחוקקו פה בוועדה.

שירה עמיאל: למעשה מדובר בקיבוע של הסכומים שאתם הגדרתם מתוך חוק המסגרות.

שירה עמיאל: אין פה סכומים נוספים או חדשים.

דודי קופל: אקריא כעת מה שהעברנו הבוקר לוועדה, שזה סעיף שנדרש לצורך האפשרות לבצע שינויים בין המרכיבים השונים.

אייל לב ארי: זה לא מופיע בנוסח לפניכם.

אייל לב ארי: זה נשלח אלינו כמה דקות לפני תחילת הדיונים בוועדה, מה שהוא רוצה להקריא.

דודי קופל: אקריא ואסביר את זה.

דודי קופל: (3) שינוי בסכומים המוקצים לעניינים הנקובים בפסקת משנה (1) בשיעור העולה על 15 אחוזים מאחד הסכומים כאמור, ובכלל כך סכומי היתרה שנוספו לאותם סכומים כאמור בפסקת משנה (2), טעון אישור ועדת הכספים של הכנסת.

דודי קופל: ".

ינון אזולאי: אנחנו ביקשנו 10%.

ינון אזולאי: אתם שיניתם את זה ל-15%.

ינון אזולאי: אתם תיקנתם את זה.

דודי קופל: זה די דומה למה שנעשה גם בהוראת השעה – שינוי של 15%.

דודי קופל: אם הוועדה רוצה 10% - כמובן, זה אפשרי.

דודי קופל: בין הסעיפים השונים שמופיעים כרגע בקופסאות הקורונה, העברה ביניהן זה שיעור שעולה על 10%, לפי חישוב של ועדת הכספים של הכנסת.

דודי קופל: (ב) בפסקה (2) – (א) בפסקת משנה (ב), אחרי "(א) עד (ג)" יבוא "ו-(ה)" ובסופה יבוא "ובלבד שהתחייבות להוצאה כאמור בפסקת משנה (ה) של פסקה (1) תהיה לצורך העניינים המפורטים בה ועל פי הסכומים הנקובים לצד כל עניין כאמור"; בהוראת השעה אנחנו מחילים את הוראת ההתחייבויות גם לגבי המסגרת של תקציב הקורונה.

דודי קופל: (ב) בפסקת משנה (ג), בסופה יבוא "בניכוי הסכום האמור בפסקה (1)(ה)(2)"; כאן אנחנו עושים את ההתאמה של העודפים, כדי שלא יהיה לנו כפל בעודפים, עודפי קורונה יהיו לענייני קורונה, ועודפים אחרים יהיו לצרכים הכלליים של הממשלה.

דודי קופל: בסעיף קטן (ד), בהגדרה "סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי" במקום "בסעיף קטן (א)(1)(א)" יבוא "בסעיף קטן (א)(1)(א) ו-(ה)".

דודי קופל: זה התאמת הגדרת סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי כך שהיא תכלול גם לעניין הוראת השעה גם את קופסות הקורונה.

דודי קופל: תחילה.

דודי קופל: 3.

דודי קופל: תחילתו של חוק יסוד זה ביום י"ז בטבת התשפ"א (1 בינואר 2021).

ינון אזולאי: לגבי העודפים של 19' – הרי לא היו פה עודפים של 19' ל-20' – הם עוברים ל-21'?

דודי קופל: כן.

דודי קופל: 19' ל-21'.

ינון אזולאי: וגם עודפים של 20' עוברים ל-21'.

דודי קופל: לא.

דודי קופל: זה לא באמת משנה.

ינון אזולאי: ביקשתי להעביר את העודפים של 20'.

ינון אזולאי: יש לך העודפים של 19' שעוברים ל-20' כביכול, ולא עברו ל-20', אתה עושה להם מקפצה ישר ל-21', אבל יש גם עודפים של שנת 20', שב-21' אנחנו ניחשף אליהם.

ינון אזולאי: זה לא עובר?

דודי קופל: בפועל, לפי מה שמוצע כאן, יעברו עודפים בהיקף העודפים שיועברו בשנת 2019.

דודי קופל: זה מה שיעבור לשנת 21'.

שירה עמיאל: לחדד – המילה "יועברו", צריך לומר שזה לא במובן יועברו אלא יהיה ניתן להתחייב לתקציב המשכי 21' בגובה העודפים עד 85% מעודפי שנת 2019.

שלמה קרעי: הרי אין עודפים ל-20'.

שלמה קרעי: לא היה תקציב ל-20'.

ינון אזולאי: זה לא נקרא שיש עודפים ב-20', כשאין תקציב?

דודי קופל: בפועל אנחנו מדייקים שמה שעובר, זה מה ששירה אמרה.

דודי קופל: התחייבויות של 19' ניתן יהיה ליצירת התחייבויות חדשות בשנת 2021, ונגיע לזה בחוק יסודות התקציב, עד למסגרת של 85%.

אסי מסינג: היא לא קשורה לחוק הזה.

ינון אזולאי: והעודפים יצטרכו לבוא לפה או זה אוטומט עכשיו שאנחנו מכניסים את זה, מבחינת האישור שלהם?

דודי קופל: העודפים לא יצטרכו להגיע.

ינון אזולאי: בבקשה, הילה שי וזאן.

הילה שי וזאן: ידעתי שיהיו לי בעיות להשתלב בדיון הזה – לכן אמרתי את הדברים כבר בדיון הקודם, אבל אני רואה שהם לא הועלו, אז שני דברים.

הילה שי וזאן: אחת, קודם כל, אני רוצה לוודא שהתוספת הזו עכשיו כן תאפשר להעלות את התמיכות מ-70 ל-100 גם ב-2021.

הילה שי וזאן: אשמח לקבל על זה תשובה.

הילה שי וזאן: ודבר שני שהזכרתי בדיון הקודם ואכן הוא מתאים לכאן, להוסיף את העניין של החקלאות וההתייחסות לשמיטה בסעיף (3)(ב) בקופסת הקורונה, להוסיף בסיפא של סעיף (ד) מענק וסיוע לעסקים ולעצמאיים 21.1, להוסיף: לרבות עסקי חקלאות שנפגעו מהמשבר, ואינם מקבלים מענה במסגרת הפיצויים הרגילים לעסקים.

הילה שי וזאן: הרחבתי על זה בדיון הקודם – לא אומר זאת שוב, אבל כן לגבי השמיטה, כיוון שאין לנו תקציב ואין תוכנית להתמודדות עם שנת שמיטה שתגיע בספטמבר, כדאי להוסיף גם בסעיף קטן (י) את המילים "לרבות שמיטה".

מיקי לוי: אבל השמיטה באה לידי ביטוי כל שנה מחדש.

הילה שי וזאן: לא.

הילה שי וזאן: אין לזה התייחסות כרגע בכלל.

הילה שי וזאן: אין שום תוכנית והיא לא מעוגנת בתקציב, כי אין תקציב, אז בשביל שלאחר מכן לחקלאים לא תהיה הבעיה הזו בספטמבר, ואנחנו נידרש לעניין בשנית, צריך להוסיף את זה בסעיף (י).

מיקי לוי: על הנושא הזה מבקש לדבר גם מנכ"ל משרד החקלאות.

אסי מסינג: המתכונת של השאלה של קביעת מענקים מסוימים או סיוע או כל דבר אחר היא לא באמצעות תיקון של סעיפים בחוק היסוד.

אסי מסינג: זו לא הדרך, כי חוק היסוד הוא רק מסגרת פלטפורמה של הקצאת כסף.

אסי מסינג: הוא לא קובע את תוכניות הסיוע, וזו לא הדרך.

אסי מסינג: דיברנו על זה גם בעבר, על כל הסתייגויות שונות שעלו פה בוועדה.

אסי מסינג: הדרך היא, אם משרד החקלאות חושב, שצריך כרגע לייצר פתרון לקושי שנוצר כתוצאה מהקורונה, הוא צריך לעשות את העבודה הפנים ממשלתית, להציע הצעה מסוימת, והיא תיבחן בשאלה אם זה יכול להיות בהחלטה מינהלית של המשרד, אם יש צורך בהחלטת ממשלה, אם יש צורך בהליך חקיקה - תלוי בסיוע ובהיקף שלו.

אסי מסינג: ואחרי זה צריך לראות, אם אפשר יהיה להקצות את הכסף מתוך קופסת הקורונה בכפוף לזה שיהיה – שאת המעבר בשימושים לא צריך לקבע בחוק היסוד.

אסי מסינג: זה לא מקדם הרבה.

הילה שי וזאן: אבל מתוך הבנה שמדובר בענף אחר, שכל תשורת ההכנסות וההוצאות שלו מכל ענף אחר, מה הבעיה שזה ייכנס פה?

הילה שי וזאן: זה בדיוק המענק לסיוע לעסקים ולעצמאיים.

הילה שי וזאן: זה בדיוק ה-21.1.

הילה שי וזאן: למה שזה לא ייכנס פה, לרבות עסקי חקלאות?

אסי מסינג: שוב אומר - המתכונת כרגע של חוק היסוד קובעת קופסה של 52.3 מיליארד שקל, שמחלוקת לשימושים שהם ברמה מאוד גבוהה ויכול להיכנס לשם הכול.

אסי מסינג: השאלה היא בסוף שאלת היישום, למה מיועד הכסף.

אסי מסינג: למה שמיועד הכסף מבחינת התוכנית הספציפית, תצטרך להיקבע- - -

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: השימושים הם לא בדיוק בחוק הזה אלא בשלב השני.

מיקי לוי: אני רוצה לתת מפאת הכבוד לסמנכ"ל משרד החקלאות אפשרות.

מיקי לוי: בבקשה.

צביקה כהן: שלום, צביקה כהן, סמנכ"ל משרד החקלאות, אחראי על כל נושא ההשקעות ואחראי על השמיטה.

צביקה כהן: הילה אמרה את כל מה שאני חושב, אבל אומר מילה אחת לאסי.

צביקה כהן: גם ב-2020 כל בעיות הקורונה של החקלאות הגיעו מאותה קופסה.

צביקה כהן: זו ההערה שלי.

צביקה כהן: לא מהחלטת ממשלה, לא שום דבר.

צביקה כהן: קיבלנו כ-40 מיליון שקל לבעיות ספציפיות של קורונה בחקלאות שלא נפתרות על-ידי תקנות המשנה.

צביקה כהן: מאותה קופסה הביאו את התקנות.

צביקה כהן: אני חשבתי שאם יש קופסה גם ב-21', כמו שהילה אמרה, צריך להיות גם ב-21' מאותו מקור.

צביקה כהן: זו הערה לאסי, לא יודע מה תעשו עם זה.

צביקה כהן: לגבי השמיטה – היא עוד כשמונה חודשים, ואין תקציב לשמיטה.

צביקה כהן: אנחנו יודעים מה צריך, אנחנו עושים את זה פעם שלישית או רביעית בעשרים השנה האחרונות.

צביקה כהן: אין תקציב, ואנחנו לא יודעים מה יהיה ספטמבר.

צביקה כהן: אולי לא תהיה ממשלה.

צביקה כהן: צריך להתכונן כבר בינואר.

צביקה כהן: חשבנו אולי בתוך הקופסה הזאת.

מיקי לוי: אני רוצה לחזק את מה שהיועץ המשפטי של האוצר אמר.

מיקי לוי: החוק הזה הוא לא בדיוק הגדרת השימושים עצמם.

מיקי לוי: כולנו בעד הסיפור של השמיטה, לכן נהיו קופסאות, ומהן, כפי שניתנו תשובות בשנת 2020, יצטרכו לתת קופסאות בשנת 2021.

מיקי לוי: זו התשובה של האוצר.

אסי מסינג: אוסיף – על פניו נראה לי שהשמיטה לא קשורה לקורונה.

מיקי לוי: לא רציתי להגיד את זה.

מיקי לוי: להפך – אמרתי שהשמיטה חשובה בעיניי כולנו מתוך כבוד, אבל ודאי לא לחוק יסודות התקציב.

אסי מסינג: לא מדובר פה בדיון תקציבי כרגע.

אסי מסינג: נדמה לי שאתה קצת מקדים.

אסי מסינג: סמנכ"ל במשרד החקלאות צריך לעשות את הדיון התקציבי בתוך הממשלה ולא בדיון בתיקון לחוק יסוד: משק המדינה.

אסי מסינג: כפי שאמרתי, המטרות הללו צריכים להיות מוקצים במסגרת סדרי העבודה הרגילים.

אסי מסינג: אם יש כסף – יוקצה לצורך זה תוכניות וסיוע למיניהן.

אסי מסינג: הדרך ידועה וברורה, אם זה בתוך המשרד, אם הגעה לממשלה או לכנסת לפי העניין.

הילה שי וזאן: אסי, לא קיבלתי תשובה לגבי התמיכות.

הילה שי וזאן: הרי ברור שכל חברי הכנסת יתעקשו על זה שגם הפעם ניתן 100 ולא 70.

אסי מסינג: לגבי התמיכות, דיברנו על זה באריכות בדיון הקודם, ואחזור על עיקרי העניין.

אסי מסינג: למעשה תמיכות מאושרות על-ידי שרים, בעיקר, כשהם בממשלה שאינה ממשלת מעבר, מדי שנה בשנה.

אסי מסינג: מעט מאוד ממפעלי התמיכות הם על בסיס של כמה וכמה שנים.

אסי מסינג: כתוצאה מהמהלך הזה, בהתאם לנוהל שר אוצר, בשנה שבה יש תקציב המשכי אפשר לשלם ולהקצות לגופים המקבלים תמיכות לא יותר מ-70% ממה שניתן להם בשנה הקודמת, וזאת מתוך הנחה, שמדובר במקדמה, ומטבע הדברים היא לא יכולה להיות בהיקף של 100% - אין דבר כזה, מקדמה של 100%, והיא נותנת מענה בהינתן המצב שבו מניחים – וגם כל מי שמקבל מקדמה יודע שאם המצב ישתנה, צריך להחזיר אותה - מניחים שזה יהיה לפחות גובה התקציב שמיועד לאותן תמיכות, וזו הנחה שיכולה להתברר גם כלא נכונה.

אסי מסינג: לכן על בסיס הדבר הזה, במסגרת התקציב ההמשכי, מביאים בחשבון – הגובה של 70% מהיקפי התמיכה שהיו בשנים הקודמות, בסייג אחד של התייחסות מיוחדת לכספים קואליציוניים שהרחבתי לגביה – אם יש צורך, ארחיב לגביה פעם נוספת.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: חבל לך, זה נדון אתמול.

מיקי לוי: אנחנו בצד שלך.

הילה שי וזאן: עשינו את זה גם בשנה שעברה, העלינו מ-70 ל-100.

אסי מסינג: בשנה שעברה בחודש ספטמבר בעקבות תיקון חקיקה מיוחד, בהוראת שעה מיוחדת שנקבעה בסוף חודש אוגוסט, נקבע הליך מיוחד שהוא לא ההליך שמוצע כאן, שבמסגרתו אושר בגלל הנסיבות המיוחדות שבה היתה מדינת ישראל באותה עת, אושרה הקצאה של הגדלה של התקציב ההמשכי שהיתה כמעט עד גובה מגבלת ההוצאה בהליך מיוחד שכולל אישור ממשלה ואישור ועדת כספים של הכנסת, שהוא למעשה תהלך פרוצדורלי.

אסי מסינג: זה היה אז נוסף התוספת של ההקצאה ל-100 והוא חל.

אסי מסינג: זה לא התהליך שאנחנו מדברים עליו כרגע.

אסי מסינג: מדובר בתקציב המשכי שהקצאתו נמצאת כרגע בממשלה שאין לה כרגע אמון הכנסת.

הילה שי וזאן: אבל אתה יודע שרןב התמיכות ממשיכות שנים.

מיקי לוי: זה לא משנה.

מיקי לוי: זה תקציב המשכי.

מיקי לוי: עוד משהו – התחייב החשב הכללי באוצר לבחון נקודתית לפי צרכים הגדלה נקודתית.

מיקי לוי: זה גם מה שנעשה בשנה שעברה, אגב.

מיקי לוי: לכן למרות כל הניסיונות אתמול זה לא הוגדל מ-70 ל-100.

הילה שי וזאן: אבל זה לא בסדר.

מיקי לוי: מה לעשות?

מיקי לוי: הכול בסדר במדינה?

מיקי לוי: הממשלה בסדר?

הילה שי וזאן: ההליך שאישרנו אסי, שאתה מדבר עליו, היה כי הוסיפו אז 11 מיליארד, אז הנה גם עכשיו.

הילה שי וזאן: מתאימים את זה לגידול האוכלוסייה ולא מצמידים את זה למדד.

הילה שי וזאן: אם אפשר היה אז, אפשר גם עכשיו.

מיקי לוי: דבריך נרשמו בפרוטוקול.

מיקי לוי: למרות שאנחנו בצד שלך, אי-אפשר לבצע כעת הגדלה אלא 70%, ובהתאם לכך בחינה נקודתית, כי זה היה בסוף שנה.

הילה שי וזאן: אם הייתי שם, לא הייתי נותנת לזה לעבור.

מיקי לוי: את מוזמנת.

הילה שי וזאן: לו יכולתי, הייתי עושה את זה.

הילה שי וזאן: לי אין אצבע בדיון הזה לצערי, אבל אספר לכם לסיום – ישבתי עם המנכ"לית של כנפיים של קרמבו לפני שבועיים.

הילה שי וזאן: סיפרתי לה על העניין של ה-70 ו-100.

הילה שי וזאן: היא אמרה: את לא יודעת מה עשיתם.

הילה שי וזאן: אתם הצלתם את כנפיים של קרמבו שהיו יוצאים לפשיטת רגל.

מיקי לוי: בשלושה או בארבעה חודשים ה-70% פלוס בחינה נקודתית של החשב הכללי באוצר יכול לפתור את העניין, לא ב-100%.

מיקי לוי: אתקן אותך – למרות שאת בבידוד יש לך ידיים.

מיקי לוי: תשלחי מישהו במקומך.

מיקי לוי: זה מה שאנחנו עושים בדרך כלל.

מיקי לוי: כחול לבן יכולים לשלוח למערכה מישהו שירים אצבע בהתאם לתפיסת העולם שלך.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חמש דקות הפסקה.

משה גפני: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: אני רוצה להצביע על ההסתייגויות.

משה גפני: תגידי מה ההסתייגויות.

משה גפני: הרשימה המשותפת הסירה את ההסתייגויות.

שלומית ארליך: לסעיפים 1 ו-2 אין הסתייגויות.

שלומית ארליך: לאחרי סעיף 2 יש הסתייגות של חברי הכנסת שלמה קרעי וקטי שטרית.

משה גפני: הורידו.

שלומית ארליך: קבוצת ישראל ביתנו.

משה גפני: תכף נראה, הם יושבים עם שר האוצר.

משה גפני: השר, רוצה לומר משהו?

ישראל כץ: במה שקשור למה שאני מכיר – ביקש חבר הכנסת פורר להעלות גישה של מודל אמריקאי וכו' במסגרת תוכניות הסיוע.

ישראל כץ: סוכם שיגיע למשרד, ויהיה דיון עם הדרגים המקצועיים.

ישראל כץ: ישמיע את כל דעותיו, והדבר ייבחן.

ישראל כץ: אין כאן התחייבות, אבל יש התחייבות לבחון את הדבר הזה.

ישראל כץ: יהיה דיון.

ישראל כץ: מדובר בתוך יום-יומיים.

משה גפני: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו לא חיים בשקט עם החוק הזה.

אלכס קושניר: במצב העניינים התקין צריך להיות חוק תקציב, אבל מתוך הבנה שאם החוק הזה לא יעבור, אז המדינה תושבת, אנחנו מורידים גם את הנושא החדש וגם את ההסתייגויות גם לחוק הזה וגם לחוק השני.

משה גפני: את כל מה שאמרת גם אני יכול לומר.

משה גפני: גם אני נמצא במצב כזה.

שלומית ארליך: אנחנו חוזרים להסתייגויות.

שלומית ארליך: אמרנו שלסעיפים 1 ו-2 אין הסתייגויות.

שלומית ארליך: לאחרי סעיף 2 חברי הכנסת שלמה קרעי וחברת הכנסת קטי קטרין שטרית הסירו את ההסתייגות.

שלומית ארליך: קבוצת ישראל ביתנו הסירה את ההסתייגויות.

משה גפני: בבקשה, תקריא.

דודי קופל: אנחנו נכנסים לתוך סעיף 3ב1(1).

דודי קופל: אקריא אותו לפי הנוסח המעודכן שלו.

דודי קופל: תוכנית הכוללת את פירוט הוצאות הממשלה הצפויות והמתוכננות לפי סעיף זה תונח בידי משרד האוצר על שולחן הממשלה ו-וועדת הכספים של הכנסת לא יאוחר מתחילתה של שנת תקציב המשכי.

דודי קופל: פירוט הוצאות לעניין משרד הביטחון והגופים הביטחוניים יונח על שולחן הוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון של הכנסת כמשמעותה בסעיף 18 לחוק יסודות התקציב, התשנ"ה-1985.

דודי קופל: שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת אחת לחודש על הוצאות הממשלה כאמור.

אייל לב ארי: התוכנית המפורטת תהיה מחולקת גם כן – סעיפים, תוכניות, פעולות?

אייל לב ארי: כך היא תיראה?

דודי קופל: התוכנית המפורט יכולה להיראות כך.

דודי קופל: אני לא חושב שהסעיף מגביל אותה בהכרח לצורה הזאת, אבל היא צריכה להיות מפורטת.

אייל לב ארי: ותהיה אפשרות לעשות השוואה חודשית פה?

שירה עמיאל: ככל שהוועדה רוצה שהיא תהיה ברמה הזאת, וזה לא מופיע - אם זו רזולוציה נדרשת, וזה לא מה שהחוק אומר, אפשר להוסיף לחוק, כן שיגיד שכן, אם זו היתה כוונת הוועדה.

אייל לב ארי: מה שהוועדה תחליט.

אייל לב ארי: אפשר גם פעם אחת ואפשר כל חודש, כל עוד התקציב ההמשכי נמשך, תהיה יכולת בקרה חופשית של הוועדה לראות את התוכנית שלפיה- - -

דודי קופל: זה מה שיש בסוף הסעיף, דיווח חופשי.

דודי קופל: מגיש שר האוצר לוועדה והוא יעשה השוואה.

אייל לב ארי: אז התוכנית תוגש פעם בחודש?

אייל לב ארי: העדכון והביצוע זה הדיווח.

אייל לב ארי: התוכנית כל חודש זה משהו אחר.

שלומית ארליך: אז התוכנית המפורטת תהיה גם כל חודש?

דודי קופל: נכון.

שירה עמיאל: יושב-ראש הוועדה, אתה רוצה שכל חודש יוגש מה השינויים?

משה גפני: יוגש עדכון.

משה גפני: תקציב המשכי.

משה גפני: מה, אתם רוצים לנהל את המדינה?

שירה עמיאל: אתה רוצה שהתוכנית תהיה מפורטת ברמת תוכנית תקציבית, בדומה לתוכנית המפורטת שהוגשה?

אייל לב ארי: כן.

שלומית ארליך: חבר הכנסת מיקי לוי, אתה האחרון שהשארת את ההסתייגויות.

מיקי לוי: בהמשך למה שאמר שר האוצר, אני מושך את כל 300 ההסתייגויות שלי, לאפשר מעבר חופשי.

מיקי לוי: 212.

מיקי לוי: אחרי הסעיף יבוא: תיקון חוק ההסדרים במשק המדינה.

מיקי לוי: בחוק ההסדרים משק המדינה, תיקוני חקיקה, להשגת יעדי התקציב התשנ"ג-1992, אחרי סעיף קטן (12ב) יבוא: (ב1): מחזיק בנכס שפעילותו נאסרה לפי הוראות תקנה 5א לחוק תיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום, נגיף הקורונה החדש, הגבלת פעילות, התש"ף-2020, או לפי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020, זכאי להנחה בארנונה באישורים שייקבעו, כפי ששר האוצר אמר – שיקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך שבעה ימים מיום תחולתו של יום זה.

מיקי לוי: הייעוץ המשפטי, בבקשה תסבירו.

איתי טמקין: הבקשה מתייחסת לעסקים שנפתחו השנה, נכון?

מיקי לוי: נכון, על 2020.

מיקי לוי: זה מגיע להם.

מיקי לוי: גם שר האוצר אמר, אי אפשר, כיוון שאין להם דוחות כספיים – השארתי לו את הסמכות.

מיקי לוי: דיברנו מקודם.

מיקי לוי: זה ראוי.

קרן ברק: זה סעיף קריטי, אבל לא לחוק הזה.

קרן ברק: זה סעיף שנילחם עליו אבל לא בחוק הזה.

מיקי לוי: אתם רוצים שאמשוך את 300 ההסתייגויות?

מיקי לוי: זה ראוי.

מיקי לוי: תאמינו לי.

איתי טמקין: זה לא מעניין החוק הזה.

שלמה קרעי: תגיד את זה לעסקים שקורסים.

איתי טמקין: השר ביקר אתכם קודם לגבי העסקים הגדולים.

איתי טמקין: בכוונתנו להביא את זה.

איתי טמקין: הסוגיה הזו של עסקים חדשים- - -

קרן ברק: נביא את זה בלי הסתייגויות.

קרן ברק: את הפיצול לעסקים שנפתחו ב-2020 - בחוק הסיוע.

אסי מסינג: השאלה אם זה מוצדק או לא מוצדק.

אסי מסינג: יש חוק מענקים.

מיקי לוי: הממשלה טעתה בחוק.

אסי מסינג: כוונת הממשלה להביא את זה עוד היום, אולי מחר.

מיקי לוי: כל חברי הכנסת כאן בדעה שנעשה עוול לעסקים.

קרן ברק: אבל הוא מסביר לך מה הפלטפורמה.

קרן ברק: היום יוגש חוק המענקים.

קרן ברק: במסגרת חוק המענקים נילחם על העסקים שנפתחו בשנת 2020, בחוק המענקים שהוא מגיש אותו היום.

קרן ברק: תניח אותו, ובמסגרת חוק המענקים על זה נילחם.

ישראל כץ: ההבהרה ברורה.

מיקי לוי: אני מבקש לפרוטוקול, אדוני השר.

משה גפני: אומר השר, בחוק המענקים, שהוא מקבל את זה.

מיקי לוי: בחוק המענקים הדרישה הזו היא דרישה ראויה, לפטור מארנונה עסקים שנפתחו 2020 ונפגעו, יקבלו את הפטור מארנונה.

מיקי לוי: זה מה שהשר אומר.

איתי טמקין: מהנוסח שהביא פה חבר הכנסת לוי, הכוונה היא לעסקים שהמדינה סגרה בצו, ונפתחו בשנת 2020.

איתי טמקין: לגביהם אין דוחות השוואה ל-2019 או ל-2018.

מיקי לוי: אנחנו רוצים לתקן את העוול הזה.

מיקי לוי: מה לא ברור?

משה גפני: בבקשה, ינון.

ינון אזולאי: אני רק אומר לשר – טיפלתי בזה גם במשרד הפנים, ואסביר.

ינון אזולאי: יש בהנחת ארנונה, היה צריך שרק מי שמקבל את ה- - - מרשות המיסים.

ינון אזולאי: יש כאלה שנסגרו בצו ולא מקבלים, מכל מיני סיבות שלא זכאים.

ישראל כץ: אני מציע שתקיימו הידברות עד שיגיע חוק המענקים כדי לראות.

ישראל כץ: אני מבקש שתקיימו הידברות עד שיגיע חוק המענקים כדי לראות, איך פותרים את הבעיה הזאת, ואיתי, איזה קריטריון.

משה גפני: אני פונה לאנשי משרד האוצר.

משה גפני: אנחנו כאן בחוק המענקים בקונצנזוס מלא שצריך למצוא לעניין הזה פתרון.

משה גפני: אי אפשר להשאיר את העניין הזה ככה.

משה גפני: בחוק המענקים, אם לא תהיה ברירה, נקבל את ההסתייגויות.

משה גפני: לכן אני מציע, שתבואו עם פתרון.

מיקי לוי: אתם לא מקשיבים למה שגפני אומר.

מיקי לוי: אתם לא מבינים את הדקויות שלו.

משה גפני: צריך עד חוק המענקים להגיע לפתרון.

משה גפני: גם השר אומר את זה.

משה גפני: אתם צריכים למצוא את הפתרון.

משה גפני: אנחנו עומדים מול אנשים מסכנים.

משה גפני: אנחנו לא מדברים פה על מי יודע מה.

משה גפני: באמת.

משה גפני: הוא מושך את ההסתייגות.

משה גפני: יביא את זה בחוק המענקים.

מיקי לוי: מה שנאמר על דעתך, אדוני היושב-ראש?

משה גפני: כן.

שלומית ארליך: אז אנחנו נשארים עם בקשות רשות דיבור של חברי הכנסת מרב מיכאלי, ניצן הורוביץ, תמר זנדברג, יאיר גולן, הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו.

בצלאל סמוטריץ': היושב-ראש, לי יש הסתייגות אחת שאני מבקש להקריא אותה.

בצלאל סמוטריץ': תיקון חוק שירות המדינה, מינויים, תיקון – מינוי יועצים משפטיים של משרדים.

אייל לב ארי: זה יהיה בחוק.

אייל לב ארי: לא בחוק היסוד.

עידן רול: אדוני היושב-ראש, לי יש הסתייגות אמיתית לטובת הציבור ולא הטרלה של בצלאל.

עידן רול: אני יכול להקריא אותה?

עידן רול: אני מדבר פה על כסף של אנשים שרוצים לשרוד, כי הממשלה נכשלה, ואתה מדבר על קומבינות.

משה גפני: אני מבקש לא להגיד דבר כזה פה בוועדה.

משה גפני: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ הוא חבר מכובד בוועדה.

משה גפני: הוא שר לשעבר בממשלת ישראל.

משה גפני: הוא יכול לומר איזה חוק שהוא רוצה.

משה גפני: אתה לא יכול להגיש את ההסתייגות הזאת – אומרים פה בלשכה המשפטית, כי אנחנו מדברים על חוק יסוד, ואי אפשר להכניס את זה בחוק יסוד.

משה גפני: בחוק הבא – נדבר בחוק הבא.

משה גפני: מה ההסתייגות?

משה גפני: אבל רשות דיבור תיתנו לו, לבצלאל.

עידן רול: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, ההסתייגות שלי נוגעת לשיפוי מעסיקים ביום השבתון.

עידן רול: אנחנו צריכים לזכור שאנחנו הולכים ליום שבתון רביעי בשנתיים.

עידן רול: המעסיקים שכבר עכשיו מתמודדים עם קורונה ועם משבר מאוד גדול לא יכולים לשאת בעלויות.

עידן רול: על-פי הערכת עלויות שעשו במחלקה הכלכלית של התאחדות התעשיינים זה יעלה, לפי המתווה שאני מציע, שהוא אותו מתווה פיצוי של ימי בידוד שעבר בוועדת העבודה והרווחה, לפצות עסקים קטנים עד 20 עובדים ב-75%, ועסקים גדולים- - -

ישראל כץ: אנחנו מתנגדים להצעה.

ישראל כץ: זה נקרא שהורדתם הסתייגויות?

ישראל כץ: אוקיי.

משה גפני: דיברו איתי גם כן.

משה גפני: אני פונה לשר האוצר, לבדוק את זה.

עידן רול: הרי הכסף הזה ייצא.

משה גפני: למה אתה מתווכח?

משה גפני: אנחנו בהצבעות, עם כל הכבוד.

משה גפני: יש לך הסתייגות על זה.

משה גפני: אני פונה לשר האוצר.

משה גפני: הוא ישקול את העניין.

משה גפני: זה לא יעבור בהסתייגות ככה.

משה גפני: זה צריך לעבור - גם אני רוצה לעזור להם.

משה גפני: הם דיברו איתי, ואני חושב שהם צודקים.

משה גפני: אני חושב שהטענה היא טענה נכונה.

משה גפני: נצטרך לדבר עם שר האוצר בהמשך, לראות מה עושים עם זה.

עידן רול: אבל זה מקום להעלות את זה.

עידן רול: ההסתייגות שלי אומרת לתת מתווה שיפוי לעסקים ביום השבתון לפי גודל העסקים.

עידן רול: הרי הכסף הזה ייצא, אדוני היושב-ראש, מהעסקים.

משה גפני: אומר היועץ המשפטי – ההסתייגות הזאת נכונה – בחוק הבא.

משה גפני: לא פה.

משה גפני: זה חוק יסוד.

משה גפני: נצביע על זה בחוק הבא.

ישראל כץ: רציתי להעיר – כל אחד מחברות וחברי הכנסת, יש להם פה שפע רעיונות ודברים שהיו רוצים לקדם, אבל כרגע אנחנו מתכנסים, מנסים להביא בהסכמה, ואני חושב שהגענו לזה, את התמיכה בחוק הזה שיש לו משמעות, שמאפשר את המינימום שבמינימום בהפעלת התקציבים ובהפעלת מערכת המדינה והמערכת העסקית שמושפעת.

ישראל כץ: לכן אני חושב שמאחר שהשקענו המון ביצירת קונצנזוס - בואו נשמור על זה.

ישראל כץ: אפשר להעביר את זה.

ישראל כץ: רעיונות אחרים - אתה מוזמן לבוא ולהשמיע כל רעיון.

עידן רול: אדוני השר, אני מכבד את זה מאוד, אבל איזו בשורה יש לתת למעסיקים?

משה גפני: אני לא נכנס לזה.

עידן רול: אדוני השר, אתה מסכים שצריך למצוא איזושהי קונסטלציה לעזור להם?

משה גפני: גם אני מעוניין לעזור להם.

משה גפני: אני חושב שזו טענה צודקת.

משה גפני: אני מכיר את סדרי העבודה.

משה גפני: מדובר בהרבה כסף.

משה גפני: לא יוכל שר האוצר לתת לך תשובה על הסתייגות בחוק, שהחוק הוא כללי.

משה גפני: אנחנו מכאן ואילך – אתה פתחת את המסע הזה, ואני אמשיך אותו.

משה גפני: אדבר עם שר האוצר, נראה אם יש אפשרות כזאת לשפות את המעסיקים על הנושא הזה של יום השבתון, אם אנחנו חפצי פתרון.

משה גפני: אם אנחנו רוצים לומר רק שעשינו את זה, הייתי גם יכולתי לומר את זה.

עידן רול: אנחנו חפצי פתרון.

עידן רול: המתווה הוא מתווה שביטוח לאומי- -

משה גפני: דבר עם השר.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אחמד.

אחמד טיבי: אתה זוכר שדנו והעלינו פה את נושא אלה שנפסלו להם ספרים בשנת 2019 פעמיים ורשות המיסים היתה פה וביקשה להוציא נתונים ולפי זה יחליטו?

אחמד טיבי: זה גם נושא שצריך להעלות בחוק המענקים.

אחמד טיבי: נעלה את זה – אני אומר לפרוטוקול.

אחמד טיבי: אבל אני רואה שטמקין, שהוא אדם מאוד חשוב באגף התקציבים, הגיע לוועדה.

משה גפני: אמרתי פה הודעה ששמעת אותה, ואני רוצה את הסכמתך.

איתי טמקין: אמר חבר הכנסת טיבי קודם - 5 מיליון שקל לתרבות במשרד התרבות, ו-5 מיליון שקל לצורך בינוי במשרד נגב גליל.

אייל לב ארי: רק הערה קטנה, לגבי התוכנית המפורטת – אתם ביקשתם שמשרד האוצר יגיש אותה, ואנחנו בדרך כלל, מי שמגיש לוועדה זה שר.

אייל לב ארי: נכון שאנחנו נמצאים במצב של תקציב המשכי, אבל גם בתקציב המשכי עדיין יש שר.

אייל לב ארי: אני חושב שלא נכון שמשרד האוצר הוא שיניח.

משה גפני: תודה רבה.

הצעת חוק-יסוד: הצבעה בעד החוק – פה אחד החוק אושר.

משה גפני: תודה רבה, הצעת החוק הזו עברה.

משה גפני: אנחנו עוברים להצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 53), אם אפשר לקרוא ולהסביר.

משה גפני: בבקשה.

דודי קופל: הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 53) (שנת תקציב המשכי), התשפ"א–2020.

דודי קופל: אנחנו מדברים על פרק חדש שייכנס לתוך חוק יסודות התקציב, שיפרט הוראות שיישמו חלק מההוראות הכלליות שהקראנו קודם ושהונחו כעת בתיקון לחוק יסוד: משק המדינה.

דודי קופל: הוספת פרק ו'1.

דודי קופל: 1.

דודי קופל: בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה–1985‏ (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 47 יבוא: "פרק ו'1: שנת תקציב המשכי.

דודי קופל: הגדרות.

דודי קופל: 47א.

דודי קופל: בפרק זה – "סכום ההוצאה בתקציב המשכי" ו"שנת תקציב המשכי" – כהגדרתם בסעיף 3ב(ד) לחוק היסוד; "חוק היסוד" – חוק־יסוד: משק המדינה‏ .

דודי קופל: הוצאה המותנית בהכנסה והוצאה של מפעלים עסקיים, בשנת תקציב המשכי.

דודי קופל: אתן הקדמה קצרה – בחוק היסוד אמרנו, לעניין הוצאה המותנית בהכנסה במפעלים עסקיים שההוראות לגביהם ייקבעו בחוק, וכעת נקריא את ההוראות הרלוונטיות שאנחנו מציעים לקבוע בחוק יסודות התקציב.

דודי קופל: 47ב.

דודי קופל: בשנת תקציב המשכי יחולו ההוראות כמפורט להלן, לעניין הוצאות הממשלה כאמור בסעיף 3ב(א)(1)(ב) ו-(ג) לחוק היסוד: (1) לעניין הוצאה המותנית בהכנסה – הסכום המוצא לפעולה מסוימת כהוצאה מותנית בהכנסה, בשנת תקציב המשכי, לא יעלה על סכום התקבול שיתקבל בשנה האמורה למימון ההוצאה; כלומר אנחנו אומרים שהמגבלה לעניין הוצאה המותנית בהכנסה תהיה - ההוצאה תהיה שווה להכנסות שיתקבלו בפועל לעניין הוצאה מותנית בהכנסה.

דודי קופל: (2) לעניין הוצאה של מפעלים עסקיים שפעלו בשנת הכספים הקודמת – סכום ההוצאה בשנת התקציב ההמשכי לגבי כל אחד מהמפעלים העסקיים כאמור לא יעלה על סכום התקבולים שיתקבל למעשה אצל אותו מפעל עסקי בשנה האמורה; לעניין זה יחולו הוראות סעיף 8(א) סיפה בשינוי זה: במקום "5% מתקציב ההוצאה הכולל לאותה שנת כספים" יקראו "5% מתקציב ההוצאה הכולל לשנת הכספים הקודמת", וכן יחולו הוראות סעיף 8(א1), (ה) ו–(ו).

דודי קופל: בעצם אנחנו מדברים כאן על מפעלים עסקיים – גם עליהם המגבלה תהיה ההוצאות שהוצאו בפועל לאותו מפעל עסקי.

דודי קופל: לגבי מפעל עסקי, יש כיום הוראה בחוק יסודות התקציב שמאפשרת הוצאה של 5% מעבר להכנסה שהתקבלה בפועל, 5% ממסגרת התקציב של אותו מפעל עסקי.

דודי קופל: מאחר שאנחנו מדברים על שנה ללא תקציב, אנחנו מציעים שינוי שבו 5% יהיו ביחס למסגרת התקציב של המפעל העסקי בשנה הקודמת לשנת התקציב ההמשכי.

דודי קופל: התחייבויות בשנת תקציב המשכי.

דודי קופל: 47ג.

דודי קופל: בשנת תקציב המשכי יחולו ההוראות כמפורט להלן, לעניין התחייבויות הממשלה כאמור בסעיף 3ב(א)(2) לחוק היסוד: (1) לעניין התחייבויות בגבולות סכום ההרשאה להתחייב – ההתחייבויות כאמור לא יביאו לחריגה מסכום ההוצאה הממשלתית המותרת לגבי כל אחת מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, כאמור בסעיף 40א; כלומר אנחנו כאן בהוראות המפורטות לעניין התחייבויות, ההגבלה לעניין הרשאה להתחייב, שהרשאות להתחייב הן הרשאות ארוכות טווח יחסית – ההגבלה היא שההרשאה להתחייב לא תביא לחריגה בהוראות סעיף 40א, כלומר שלא ייצא שמימוש ההתחייבות יביא לידי חריגה מהנומרטור.

דודי קופל: (2) לעניין התחייבויות בגבולות סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי, הסכום להוצאה המותנית בהכנסה והסכום להוצאה של מפעלים עסקיים – קיום מלוא התחייבויות הממשלה לכל אחד מסוגי ההוצאות כאמור ייעשה עד תום שנת הכספים שלאחר שנת התקציב ההמשכי וייעשה במלואו מתוך הסכום לאותו סוג הוצאה; קיימות לגבי כל אחד מסוגי ההוצאות כאמור התחייבויות שנעשו בשנים קודמות, אין להתחייב אלא בגבולות סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי, הסכום להוצאה המותנית בהכנסה והסכום להוצאה של מפעלים עסקיים, לפי העניין, שייוותרו לאחר מילוי התחייבויות העבר; לעניין זה יחולו הוראות סעיף 6(ג), בשינויים המחויבים; כאן אנחנו מדברים על התחייבויות על בסיס המזומן שנמצא בתקציב המזומן, הוצאה מותנית בהכנסה למפעלים עסקיים, בדומה לשנת תקציב רגילה.

דודי קופל: אפשר להתחייב על בסיס מזומן בשנה העוקבת, במקרה הזה לשנת התקציב ההמשכי, וזה כמובן בניכוי התחייבויות שצריך למלא משנה קודמת או מאותה שנה, זה יהווה במסגרת ההתחייבויות קצרות הטווח לעניין מזומן, הוצאה מותנית בהכנסה ומפעלים עסקיים.

דודי קופל: (3) לעניין התחייבויות בגבולות סכום עודף שנותר בסעיפי חוק התקציב השנתי הקודם – כלל ההתחייבויות כאמור יהיו בשיעור של עד 85% מהסכום העודף הכולל שנותר בסעיפי חוק התקציב השנתי הקודם, ובלבד שכל התחייבות בגבולות סכום עודף כאמור תהיה לצורך ביצוע הפעולות שלשמן נועדה התכנית שבה נכלל אותו סכום בחוק התקציב השנתי הקודם.

דודי קופל: כאן אנחנו מדברים על מסגרת ההתחייבויות, שהיא בשיעור 85% מהעודפים בחוק התקציב הקודם, במקרה שלנו זה 2019, ואנחנו מוסיפים פה עוד הוראה, שאותן התחייבויות יוכלו לשמש למה ששימשו אותם עודפים בתוכנית שבה הם היו מלכתחילה בשנת התקציב הקודמת.

דודי קופל: פרסום.

דודי קופל: 47ד.

דודי קופל: בשנת תקציב המשכי יפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר פירוט הסכומים שהוציאה הממשלה לפי סעיף 3ב לחוק היסוד, בכל חודש בשנה האמורה, וכן כל החלטה שהתקבלה לפי הנחיות החשב הכללי בעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב) של הסעיף האמור; פרסום כאמור יהיה עד היום האחרון בכל חודש, לגבי החודש שקדם לו.

דודי קופל: " אנחנו בעצם מוחקים את סעיף 49ב כדי לרכז את כל ההוראות בנוגע לתקציב ש- - - באותו פרק.

דודי קופל: בעצם כאן יש הוראה שקובעת את החובה לפרסם באתר האינטרנט של משרד האוצר את הביצוע של התקציב, את ההחלטות שהתקבלו בכל העניינים שנוגעים לפי הנחיות החשב הכללי, לכל העניינים שנוגעים למדרג הביצוע של התקציב בחוק חוזה אמנה וכיוצא בזה.

שלומית ארליך: פה אנחנו רוצים שבשנת תקציב ההמשכי – הנוסח אומר: יפורסם באתר האינטרנט.

שלומית ארליך: לא כתוב מי אחראי על הפרסום.

שלומית ארליך: אנחנו רוצים ששר האוצר יפרסם.

אסי מסינג: אין פרסומים של שר האוצר באתר האינטרנט של משרד האוצר.

שלומית ארליך: לנסח את זה כך שיהיה ברור ששר האוצר הוא האחראי על הפרסומים.

אסי מסינג: אבל זה ביצוע.

אסי מסינג: מדברים על ההוצאה עצמה.

אסי מסינג: השר לא מעורב בשאלה של ביצוע.

אסי מסינג: זה לא משהו שמובא בחזקתו.

אסי מסינג: ביצוע תקציב זה חשב כללי.

שלומית ארליך: אוקיי.

שלומית ארליך: חשוב ששר האוצר או הממונה על התקציבים, אבל ההוראה תתייחס לשר האוצר - ידווח אחת לחודש על התוכנית המפורטת והשינויים ביחס לחודש הקודם, לוועדת הכספים.

אסי מסינג: זה מתאים לחוק היסוד.

אסי מסינג: החידוד הוא במה?

אסי מסינג: הסעיף הזה מדבר על הביצוע, להבדיל מהסעיף הקודם שדיבר על ההקצאה מראש, על התוכנית המפורטת.

אסי מסינג: סעיף הביצוע – למה נדרשת התוספת שאת מבקשת?

אסי מסינג: בחוק היסוד הקראתם קודם לכן הוראה שאומרת כך: תוגש תוכנית מפורטת עד תום החודש הראשון של שנת הכספים, ולאחר מכן אחת לחודש יוגש עדכון.

אסי מסינג: עכשיו אנחנו מדברים על הביצוע מתוך התוכנית המפורטת, להבדיל מהקביעה עצמה של המסגרת.

אסי מסינג: זו ההוראה הזו, ואני לא בטוח למה צריך - כמו שביצוע תקציב לא עובר- - - יש לנו שתי הוראות שמתייחסות לשני מצבים שונים.

אסי מסינג: הרי אין חזרה בחוק יסודות התקציב על מה שיש בחוק היסוד.

אסי מסינג: חוק היסוד – ההוראה שאתם ביקשתם להוסיף כרגע ונוספה, מדברת על כך שהמסגרת, הקצאת התקציב עצמו, הפירוט, לפי תוכנית מפורטת, אחרי שהתוכנית תוכן, תוגש עד תום החודש הראשון של שנת התקציב ההמשכי, תוגש לממשלה ולכנסת.

אסי מסינג: לאחר מכן אחת לחודש יפורסם עדכון בתוכנית הזו, ככל שהוא נעשה.

אסי מסינג: זה מה שביקשתם.

אסי מסינג: הסעיף הזה עוסק בביצוע עצמו.

אסי מסינג: זה ההוצאה בפועל שהוצאה.

אסי מסינג: זה אחרי שיש המסגרת של ההקצאה – היא עדיין כפופה למדרג של ההוצאה, והיא עוברת את ועדות החריגים, את הוראות התכ"מ והוראות אחרות שנקבעות.

שלומית ארליך: אנחנו רוצים לראות בדיווח גם מה הוצא בפועל, מה היו השינויים ביחס לחודש הקודם.

אסי מסינג: זה הפירוט שיהיה.

שלומית ארליך: אבל אנחנו לא רוצים שהוא רק יפורסם באתר האינטרנט; אנחנו רוצים שגם ידווח בוועדת הכספים.

שלומית ארליך: זה נדרש, כדי שלוועדה תהיה יכולת מעקב.

אסי מסינג: הוא אומר שהם שולחים לכם את זה.

שלומית ארליך: אתם מגיעים עם הדיווח גם ככה אחת לחודש, אז שיהיה לנו גם הדיווח.

אלי ביתן: בלי שום קשר לפרסום באינטרנט.

אלי ביתן: אנחנו שולחים אחת לחודש את הדיווח גם לוועדה.

אסי מסינג: אנחנו יכולים לייצר דוח שמסביר מה השינויים שנעשו ברמת תוכנית כל חודש.

אסי מסינג: את זה אפשר להציג לוועדה.

אסי מסינג: לא צריך לחזור על אותה הוראה פעמיים.

אסי מסינג: אמרתי – בחוק היסוד קבעתם הוראה, להגיש לוועדה עד תום החודש הראשון תוכנית מפורטת.

אסי מסינג: פה זה הביצוע.

משה גפני: שיהיה.

משה גפני: יש מזל לעולם המשפט שלא למדתי משפטים.

משה גפני: אותו דבר כמו שהיה שם, יהיה פה.

משה גפני: אם לא צריך את זה, בתשעה באב נקרע את זה.

אסי מסינג: את יכולה להוסיף שהביצוע ידווח לוועדה.

משה גפני: או בא כוחו.

שלומית ארליך: החשב הכללי יפרסם את פירוט הסכום שהוציאה הממשלה, לפי סעיף 3ב לחוק היסוד בכל חודש בשנה האמורה וכן כל החלטה שהתקבלה לפי הנחיות החשב הכללי בעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב) של הסעיף האמור.

שלומית ארליך: דיווח כאמור יהיה עד היום בכל חודש לגבי החודש שקדם לו.

שלומית ארליך: אין בעיה.

שירה עמיאל: ויתרתם על הסעיף לגבי התוכנית?

אסי מסינג: לא.

אסי מסינג: התוכנית המפורטת נותרה בחוק היסוד.

אסי מסינג: זה תוספת שיש בחוק יסודות התקציב, דיווח על הביצוע.

משה גפני: אותו דבר כמו בחוק היסוד, יהיה כתוב פה.

משה גפני: חבל על הזמן.

משה גפני: אתר האינטרנט לא מעניין אותי.

משה גפני: הוא צריך להביא לוועדה.

אסי מסינג: והוא יגיש גם לוועדה.

משה גפני: שלומית, אייל, אני מבקש שיהיה כתוב כמו שהיה כתוב שם.

איתי טמקין: אחת לחודש יוגש עדכונים לתוכנית המפורטת לפני הוועדה, והביצוע ביחס לאותה תוכנית מפורטת גם יוגש אחת לחודש לוועדה.

משה גפני: בסדר.

אסי מסינג: לא הקראנו שני סעיפים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: יש הסתייגויות?

שלומית ארליך: לפני סעיף 1 יש סיעת יש עתיד.

מיקי לוי: הסרתי את ההסתייגויות.

שלומית ארליך: גם סיעת ישראל ביתנו הסירה.

שלומית ארליך: גם הרשימה המשותפת הסירה.

עידן רול: לי יש הסתייגות שלא נכללת בזו של מיקי.

עידן רול: היא נפרדת.

משה גפני: בבקשה, תאמר את ההסתייגות שלך.

בצלאל סמוטריץ': אני מבקש כהסתייגות, תיקון עקיף, חוק שירות המדינה, מינויים, תיקון, יועצים משפטיים של המשרדים.

בצלאל סמוטריץ': תיקון סעיף 12 - חוק שירות המדינה, מינויים, התשי"ג-1959, בסעיף 12. 1.

בצלאל סמוטריץ': כותרת השוליים – במקום: מנהלים בכירים, יבוא: מנהלים כלליים ויועצים משפטיים.

בצלאל סמוטריץ': 2.

בצלאל סמוטריץ': אחרי מנהל כללי יבוא: יועץ משפטי.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לנמק.

משה גפני: אין נימוק.

משה גפני: לא רוצה.

משה גפני: נצביע על זה.

משה גפני: בצלאל, תוריד את זה.

משה גפני: יש לי בקשה אליך.

משה גפני: תודה רבה.

שלומית ארליך: נשארנו עם בקשות רשות דיבור של חברי הכנסת מרב- - -

משה גפני: ההסתייגות לגבי הנושא של שיפוי המעסיקים?

ישראל כץ: אמרנו שזה לא כאן.

שלומית ארליך: תאמר שוב את ההסתייגות.

עידן רול: ההסתייגות היא להכניס מתווה פיצוי למעסיקים ביום השבתון שהוא יום בחירות לפי מתווה הפיצוי על ימי בידוד שעבר גם בוועדת הבחירה וגם במליאה, ונחקק, ומתורגל על-ידי ביטוח לאומי.

משה גפני: רבותיי וגבירותיי חברי הכנסת, אני מזדהה עם הנושא הזה.

משה גפני: זה דבר נכון.

משה גפני: יושב פה שר האוצר.

משה גפני: הוא שמע את הדברים האלה.

משה גפני: אני לא חושב שמקום ההסתייגות בחוק הזה.

משה גפני: צריך לשבת איתו, לראות.

משה גפני: מדובר בהרבה כסף.

משה גפני: אני מזדהה עם זה.

משה גפני: למרות זאת אני מבקש מחברי הוועדה להפיל את ההסתייגות הזאת, וביקשתי מהמציע שידבר עם שר האוצר, לא בהסתייגות.

משה גפני: אבל אתה מתעקש על ההסתייגות.

עידן רול: אבל לא נאמרה שום אופציה להמשך הידברות.

ישראל כץ: אמרתי שלא רק אתה אלא כל אחד מוזמן לבוא ולהידבר על כל דבר.

ישראל כץ: אני פתוח לקשב ולשיח.

עידן רול: אני משאיר את ההסתייגות.

עידן רול: זה לא קונקרטי.

עידן רול: צריך לדבר על גובה ושיפוי.

משה גפני: מי בעד ההסתייגות – ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: הצבעה בעד ההסתייגות – מיעוט נגד – רוב גדול ההסתייגות לא התקבלה.

משה גפני: ההסתייגות לא התקבלה.

משה גפני: אני עובר להצביע על החוק עצמו.

משה גפני: הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 53) (שנת תקציב המשכי), התשפ"א-2020.

משה גפני: מי בעד אישור הצעת החוק – ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: הצבעה בעד הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה.

משה גפני: הצעת החוק עברה פה אחד.

משה גפני: אני מבקש להודות לך, אדוני השר, שהיית שותף פעיל בדיונים האלה.

משה גפני: המדינה נמצאת במצב קשה, שאיני זוכר כדוגמתו, מבחינה כלכלית.

משה גפני: המציאות הזו של נגיף הקורונה, שאנשים מאבדים את פרנסתם, רעבים ללחם, המציאות היא שאנחנו הולכים לשנה קשה כי אין תקציב.

משה גפני: אנחנו הולכים לשנת בחירות כמו מדינת עולם שלישי, שזה דבר נורא ואיום.

משה גפני: אני יודע שעשית כל מאמץ, כדי שאפשר יהיה להעביר תקציב, כדי שאפשר יהיה לא ללכת לבחירות.

משה גפני: לצערי הרב המצב הוא לא אכשר דרא, כמו שכתוב בגמרא.

משה גפני: משהו נורא ואיום השתבש פה.

משה גפני: אני מודה ללשכה המשפטית.

משה גפני: אני מודה לך, אדוני השר, אני מודה לחברי הוועדה שהיו שותפים פעילים לעניין הזה.

משה גפני: גם אני לא שלם עם המציאות הזאת.

משה גפני: אני יודע שיש בעיות קשות שניתקל בהן, עכשיו הולך להגיע גם חוק הסיוע, אבל אני מאפשר לך את הבמה, אדוני השר.

ישראל כץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ישראל כץ: אני רוצה להודות לך על האכפתיות, המיומנות ועל העובדה שניווטת על מים סוערים דבר שהוא מאוד מורכב.

ישראל כץ: אני מודה לכל חברות וחברי הוועדה, כמובן לצוותים המקצועיים.

ישראל כץ: היתה פה התעלות והתכנסות והתאחדות סביב האינטרס הישראלי.

ישראל כץ: הדבר הזה הוא בהחלט דבר מאוד משמעותי.

ישראל כץ: אני מברך על זה ונמשיך עם זה הלאה.

ישראל כץ: נגיע גם עם חוק הסיוע, ואני פתוח כפי שאמרתי לדיון גם בנושאים האלה.

ישראל כץ: תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.