הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 40, 2020-12-20 11:37

יעקב טסלר: הדיון היום הוא בנושא פניות ציבור בנושא שימור פארק אהוד מנור בהרצליה בשל עבודות הרכבת הקלה.

יעקב טסלר: אני אפתח ואומר, קיבלתי את הפניה מידידי חבר הכנסת יוראי, וראיתי לנכון להיענות לבקשה כפי שאני משתדל בכל הבקשות שידידי מפנה לפניות הציבור, רואים שהוא מאוד פעיל חברתית.

יעקב טסלר: בדרך כלל פונים לאנשים שעושים משהו בעניין.

יעקב טסלר: לא פונים סתם כך למישהו שמקבל פניה ו"מכתבך התקבלה", אלא מעשית בשטח משתדל לעזור ולסייע עד כמה שאפשר.

יעקב טסלר: ראיתי את הפניה הזאת ואמרתי שזה דבר סופר חשוב.

יעקב טסלר: אסור לנו לשכוח, בעצם אנחנו רוצים לבוא ולהקל על הציבור, רכבת קלה, להנגיש יותר, דרך יותר מהירה, יותר חלקה, גם אם מדברים מבחינת הזמן ויחד עם זאת יש עוד הרבה דברים שתוך כדי שאנחנו רוצים לסייע, פוגעים אני רוצה להגיד, לא במכוון, אבל זה לא נראה לי כל כך, בפארק נהדר שהתושבים, תושבי הרצליה נהנים מהפארק הזה ויש גם תושבים שגרים בסמוך לפארק וכמה שעברתי על החומר, אני מודה לא ממש לעומק, אני רואה שהגישו חלופות לעניין.

יעקב טסלר: זה לא בדיוק מעניין, או שיש הרבה תשובות 'לא הגעתם בזמן', 'לא חשבנו על זה', 'עכשיו זה מדי מאוחר', אבל את זה נשמע בהמשך הדיון.

יעקב טסלר: אבל אני חושב חד משמעית שבדבר הזה צריכים לדון בכובד ראש לפני שרוצים להיטיב עם הציבור, אנחנו לא יכולים מצד אחד לתת מתנה לציבור ומצד שני לתת מכה – ואני מתבטא בעדינות – לציבור.

יעקב טסלר: לכן צריכים למצוא את הדרך לשלב את שני הדברים יחד, גם לשמר את הפארק הנהדר שיש במקום וגם לבוא ולתת את הסיוע לציבור עם הרכבת הקלה.

יעקב טסלר: שאף אחד לא יחשוב לרגע שאנחנו נגד הרכבת הקלה, ממש לא, אנחנו בעד ואנחנו מברכים על כך, ולאו דווקא בהרצליה, גם בכל המקומות בארץ שעושים את זה, אבל כמו שציינתי, צריכים לבוא ולראות איך אפשר לשלב את שני הדברים יחד, לתת את השירות בלי לפגוע בדברים אחרים.

יעקב טסלר: כפי שהזכרתי, קיבלתי את הפניה מח"כ יוראי להב הרצנו, תושב הרצליה שמכיר את המקום וחי אותו.

יעקב טסלר: אני אשמח להעביר אליך את הדיון ומאחל לך ולי ולכולנו הרבה הצלחה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאתה קם אדוני היו"ר, אני רוצה להודות לך על ההיענות המהירה שלך לקיום הדיון ולברך אותך גם על החוק שאתה מקדם בימים אלו שאמור לטייב ולעשות שימוש יותר נכון בכלי הזה שנקרא פניות ציבור בבית הזה.

יוראי להב-הרצנו: רואים שלא הזדמנת לוועדה הזאת כבדרך אגב, אני חושב שבאמת זה זורם בעורקיך אז אני רוצה להודות לך ולברך אותך.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: אכן לפני שעה קלה זה עבר בוועדת החוקה להכנה לקריאה ראשונה.

יעקב טסלר: הדרך ארוכה אבל עצם הדבר שאנחנו מעלים את הנושא הזה, נקווה ש- - -

יוראי להב-הרצנו: להערכתך זה יספיק לעבור בקריאה ראשונה כדי שזה ישמור על רציפות?

יעקב טסלר: אני אעשה את כל המאמצים.

יעקב טסלר: ואני צריך גם את עזרתך.

יוראי להב-הרצנו: סיעתנו תומכת.

יוראי להב-הרצנו: כל חבריה.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה אדוני.

יוראי להב-הרצנו: (היו"ר יוראי להב הרצנו)

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: ברשות יו"ר הוועדה יעקב טסלר אני שמח להוביל את הדיון החשוב הזה בנושא שימור פארק אהוד מנור והחורשה המדהימה שצומחת לידו.

יוראי להב-הרצנו: חשוב לי להדגיש בפתח הדיון לפני שאני נותן את רשות הדיבור לאורחים החשובים שהגיעו לכאן לכנסת היום, אנחנו מברכים את תושבי העיר ובאופן כללי אני חושב שאזרחי ישראל מאוד תומכים בשיפור התחבורה הציבורית, הנגישות שלה לכל האזרחים וודאי לתושבי הרצליה ולכן הרכבת הקלה על שלל תחנותיה ברחבי העיר הרצליה היא חשובה, נכונה, צריך לברך עליה ולתמוך בה ולכן הפעילות של נת"ע בהקשר הזה חשובה מאוד.

יוראי להב-הרצנו: יחד עם זאת, סביב העקירה של פארק אהוד מנור והחורשה עולות שאלות מטרידות ביחס למספר סוגיות, הראשונה בהן זה אופן שבו ההחלטה נתקבלה והונגשה לציבור בהרצליה, ודבר שני, מהותית האם נכון לכרות ריאה ירוקה בעבור מסילה לוגיסטית שאמורה לשמש כפניית פרסה לרכבת, בעוד שיש, ותיכף גם יציגו אותן, יש חלופות סבירות ואופרטיביות שיכולות למנוע את כריתת הריאה הירוקה הזאת.

יוראי להב-הרצנו: בהמשך ניתן לנת"ע מן הסתם וגם למשרד התחבורה וליתר משרדי הממשלה שנמצאים איתנו כאן היום להבין מה ניתן לעשות, בוודאי שגם עירית הרצליה שהיא הרשות שבתחומה עוברת הרכבת ובתחומה נמצאת הריאה הירוקה, גם ניתן לה להתייחס כמובן אבל ראשית כל אני רוצה לפתוח את הדיון עם תושב העיר הרצליה, תושב השכונה דני סירקין שהוא גם נציג הפונים.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה, שלחת לנו דני סרטון שצילמת הבוקר של המקום שמי שלא מכיר יכול לצפות.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש שתוך כדי שאתה מדבר שיוקרן הסרטון.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה דני.

דני סירקין: תודה.

דני סירקין: הסרטון יכול להמחיש את העוול הנוראי שאני חושב שנעשה לתושבים ולסביבה בהרצליה.

דני סירקין: אני דני סירקין, אני תושב הרצליה ואני מייצג למעלה מ-500 תושבים שחתמו על העתירה שלנו לעצור את העבודות האלה ואני בטוח ש-500 התושבים האלה הם טיפה בים אל מול מאות ואלפי אנשים שמשתמשים בפארק הזה, עוברים בו, נוסעים שם באופניים, מטיילים עם הילדים והכלבים שלהם.

דני סירקין: הסיפור בשבילנו התחיל בצורה מאוד מוזרה והייתי אומר מחרידה.

דני סירקין: לפני אי אילו שבועות, כחודש אולי קצת יותר, התעוררנו בבוקר וראינו בזנ"טים כאלה תקועים לאורך הפארק שנקרא 'התעלה הרומית' או נחל גלילות שזה פארק יפהפה, יש בו תעלה שהרומאים חפרו, יש שם עשרות עצי אקליפטוס בין 40 ו-100 שנה והבזנ"טים המכוערים היו תקועים בתוך אמצע הפארק הזה, כתוב 'קו הרכבת הקלה, הקו הירוק', שזה כבר דיסוננס מטורף, הקו הירוק והחורשה הזאת והבזנ"טים האלה.

דני סירקין: כמה תושבים התקשרו לנת"ע ואמרו לנו 'לא, זו טעות, הקו עוצר באבא אבן, אתם יכולים להיות רגועים', כעבור כשבוע-שבועיים קיבלנו זימון לוובינר של נת"ע ובו התברר, בוובינר, שבעצם לא, זאת לא טעות.

דני סירקין: נת"ע מתכוונת להניח על הריסות הפארק הזה, החורשה הזאת בפארק אהוד מנור, מסילה לוגיסטית כלשהיא.

דני סירקין: לא הצלחנו להבין מה זה, אנחנו לא מומחים לרכבות.

דני סירקין: הם אמרו 'תראו, התכנית הזאת היא פה משנת 2017'.

דני סירקין: התחלנו לחפור האם מישהו מהשכנים שמע על זה כי אף אחד מהשכנים, מדובר בעשרות בתים, במאות ואלפי תושבים שגרים באזור הזה, לא שמע על הדבר הזה.

דני סירקין: התברר שמכל האנשים שחקרנו, שני שכנים שמעו שהולכת להיות רכבת קלה שמגיעה לאזורנו וכשהם פנו לנת"ע, אמרו להם 'הרכבת עוצרת ברחוב אבא אבן', ששרון אליהו שכני היקר התקשר עוד בשנת 2017, אבירם כהן שכני היקר לא פחות התקשר לפני כמה חודשים, שוב, לפני שתקעו את הבז"נטים האלה כי הוא ראה איזה פרסום אחר וגם שם נאמר לו בפירוש מנת"ע שהקו עוצר ברחוב אבא אבן, גם כל המפות של הרכבת הקלה מראות שזה עוצר ברחוב אבא אבן.

דני סירקין: אנחנו אנשים סבירים, אני לא חושב שאנחנו חיים עם הראש באדמה, אנחנו אנשים פעילים, נראה היה לנו שזה סביר.

דני סירקין: כמו שהדיון נקרא, אנחנו בעד הרכבת הקלה, זה דבר נהדר, כל עוד אתה כתושב יודע איפה היא עוברת וכל עוד היא לא פוגעת בערכי טבע.

דני סירקין: אני חייב להודות שהתוואי החדש הזה של המסילה הוא גם עובר בחצר האחורית שלי אישית, הוא פוגע בחיים שלי.

דני סירקין: אני מודה, ובעוד לפחות בארבעה רחובות ובעשרות בתים, אבל השאלה היותר גדולה היא מה הרכבת הזאת עושה למרקם החיים העירוני, הורסת פארק יפהפה, תעלה שיש בה עצי אקליפטוס בני 40 ו-100 שנה, פארק מדהים שעירית הרצליה בנתה בהשקעה עצומה שהוא פארק אהוד מנור, שהוא אבן שואבת לכל מי שגר בסביבה וגם אתה רואה עכשיו במיוחד בימי הקורונה, אנשים מאזור התעשייה לוקחים את הטייק אווי שלהם ויושבים ואוכלים שם, אנשים שעובדים בהייטק.

דני סירקין: בקורונה הדבר הזה הציל אותי.

דני סירקין: אני חייב להגיד שהוא הציל אותי, הייתי קרוב לבית, ידעתי שאני יכול לצאת לטבע העירוני הקטן הזה, לנשום קצת אויר וזה עשה לי טוב.

דני סירקין: פתאום גילינו את הדבר הזה והזדעזענו על ההרס הזה.

דני סירקין: מבחינת נת"ע, התחושה שלי כתושב היא שנעשה מחטף.

דני סירקין: אנחנו, מאות התושבים הללו לא ידענו בכלל שהולך להיות דבר כזה.

דני סירקין: הם טוענים שהם פרסמו את זה, לא ראינו את הפרסומים האלה, הפרסומים שהיו לדעתי היו מטעים וכאף כשכתבנו אליהם ואמרנו 'למה המענה הקולי שלכם אומר שזה עוצר באבא אבן' הם כתבו לנו מייל ואמרו 'נכון, זו הייתה טעות, תיקנו את זה', הם מודים בעצמם שהם נתנו לנו דיסאינפורמציה.

יעקב טסלר: אנחנו רואים מזה שהיה תכנון שזה - - - אחרת הם לא היו מודיעים כזה דבר.

יעקב טסלר: זה אומר דרשני.

דני סירקין: נכון.

דני סירקין: עכשיו אני מרגיש שהם איתרו את זה ועובדה ששלוש שנים אחרי שהם טוענים שזה פורסם, שלוש שנים אחרי הם תקעו את הבזנ"טים, שלא נוכל להתנגד.

דני סירקין: האם רשות ציבורית שדואגת לרווחת התושבים מתנהגת כך?

דני סירקין: מה זה הדבר הזה?

דני סירקין: זה פוגע, זה מעליב.

דני סירקין: חוץ מזה, אנחנו מרגישים שלא הייתה לנו את ההזדמנות להתנגד, לא הראו לנו הדמיה.

דני סירקין: כל פיפס לאורך הנתיב הזה יש הדמיה, לא הראו לנו שום דבר.

יוראי להב-הרצנו: מה שאתה אומר חמור, כי לא רק שלא אפשרו לכם להתנגד, כששכנים פנו לנת"ע, הרשות שמבצעת את העבודות, אמרו להם 'לא היו דברים מעולם, אין לנו כוונה להכנס לנעמי שמר' ולכן גם בתשובה של נת"ע שתיכף גם נשמע אותם, הם כותבים שבאמת לא הוגשה ולו הסתייגות אחת לתכנית, כי איך אפשר להתנגד למשהו שלכאורה לא קיים.

דני סירקין: נכון.

דני סירקין: ואנחנו בסך הכל אנשים סבירים ואמרנו 'הרכבת עוצרת מרחק כמה מאות מטרים מהבית ואנחנו בעד הרכבת, וזה נהדר', עכשיו מרגע שזה נודע לנו לא שמענו על חלופות, אנחנו לא יודעים כמה באמת נבדק ולמה נבדק ולמה נבדק מה שנבדק.

דני סירקין: נת"ע אמרה שהם בדקו רעש וקרינה אלקטרו מגנטית, אנחנו לא מבינים אפילו מה הולך להיות שם.

דני סירקין: שמענו סיבוב רכבת, שמענו דיור רכבות, פתחתי מילון אבן שושן לגלות מה זה דיור רכבות, גיליתי שזה המקום שבו הרכבת נחה.

דני סירקין: אז אני אומר, מילא אם הרכבת הזאת הייתה מסיעה מיליוני אנשים צפונה, הם רוצים להרוס פארק שמשמש אלפי אנשים כדי לשים שם מתקן לוגיסטי.

דני סירקין: ואיפה הדבר עוד יותר חורה לנו?

דני סירקין: עירית הרצליה לפני זמן מסוים, בתקופת יעל גרמן, התחייבה לתת 60 דונם מהאדמה שלנו, של הציבור, לנת"ע לדיפו.

דני סירקין: יש עיריות שלא הסכימו לזה, עירית הרצליה נתנה את זה.

דני סירקין: הדיפו הזה נמצא 400 מטר דרומה לפארק נעמי שמר היפהפה.

דני סירקין: למה שהרכבת לא תלך ותנוח שם בקרקע שנתנו?

דני סירקין: למה היא צריכה ללכת ולהשמיד את הפארק היפה שמשמש המון אנשים?

דני סירקין: ראיתם את היופי הזה של הסרטון שצילמתי הבוקר, אני במאי סרטים, לשמחתי אמרתי שאני אעשה סרטון קטן ואנציח את הפארק היפה הזה.

דני סירקין: אנחנו מבקשים שהדבר הזה יבוטל, אנחנו רוצים לשבת עם הגורמים המתכננים, אנחנו רוצים לראות חלופות, אנחנו רוצים להבין מה הולך להיות שם, וזה כואב לנו מאוד.

דני סירקין: אנחנו גם לא מבינים מה יהיה, אם הרכבת הזאת הולכת לעשות איזה מנוחה והרכבת הזאת תיסע כל חמש דקות, האם היא תחצה את הצומת הראשית הזאת 10 פעמים ביום?

דני סירקין: מה יהיה שם?

דני סירקין: אנחנו לא מבינים כלום, אנחנו מבקשים עזרה.

יוראי להב-הרצנו: דני תודה רבה על הדברים שלך.

יוראי להב-הרצנו: אמנם אני משוכנע שאתה יוצר סרטים מוכשר, אבל לא צריך כשרון רב כדי להנציח או להמחיש את היופי של החורשה באמת יוצאת הדופן שיש בהרצליה.

יוראי להב-הרצנו: אתה יודע, כשדיברת ראיתי מאחוריך את התמונות, זו באמת בכיה לדורות במידה ויכרתו שלא לצורך את החורשה הזאת, זו ריאה ירוקה, זה אסון אקולוגי.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך מאוד על הדברים.

יוראי להב-הרצנו: לפני שנשמע את נת"ע כן חשוב לי לשמוע את החלופות.

יוראי להב-הרצנו: נמצא איתנו עמירם שהוא מהנדס דרכים בהשכלתו.

עמירם סטרולוב: אני מהנדס תנועה אבל עוסק במערכות תחבורה ב-30 שנים האחרונות.

עמירם סטרולוב: אני בוגר הטכניון.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו שומעים את נת"ע ובהמשך לדברים החשובים של דני אני אשמח לשמוע ממך כמהנדס תנועה האם ישנן חלופות לעקירת פארק אהוד מנור בהרצליה שאנחנו רוצים כולנו לשמור עליו, באופן שישרתו את הצרכים כפי שהוגדרו על ידי נת"ע ומשרד התחבורה?

עמירם סטרולוב: קודם כל לדעתי התשובה היא כן, וגם כתוב בדו"ח ששלחתי.

עמירם סטרולוב: בעקרון, קודם כל הרכבת באמת מגיעה עד אבא אבן, היא לא חוצה אותו.

עמירם סטרולוב: התחנה הסופית היא בישעיהו ליבוביץ', קצת קודם, והרכבת עצמה כפונקציה או כתפקוד, לא חוצה, אין צורך בזה.

עמירם סטרולוב: מה שכן, הם נדרשים להחזיר אותה, נת"ע ומי שמתכנן רכבות יודע שצריך להחזיר אותה לכיוון ההפוך, כתוצאה מזה הם צריכים לוגיסטית מסילות דיור לרכבת ומפלגים.

עמירם סטרולוב: רכבת צריכה לגור באיזה שהוא מקום אבל יותר מזה היא צריכה לנסוע ולחזור בנתיב השני במסילה מערבית יותר, או הפוך, תלוי איך היא מגיעה.

עמירם סטרולוב: לכן הם רצו, ואני מניח, ותיכף נשמע את נת"ע.

עמירם סטרולוב: דרך אגב, רק לשים לב, יש פה בצומת הזה של אבא אבן ונעמי שמר וישעיהו ליבוביץ, יש לנו הגעה של תכנון של המטרו, קו M3, של המטרו שמגיע ממזרח, מכיוון אפקה, ששם גם נתתי חוות דעת לפני 3-4 חודשים, יחד עם עו"ד ענת והסברנו ושינינו כמה דברים שם באמת לאור הלמידה שלנו, את התהליך עם נת"ע.

עמירם סטרולוב: ועוד הדרך יכול להיות שתשונה גם יותר בהמשך.

עמירם סטרולוב: אבל הרכבת מגיעה לפה, חוצה את אבא אבן מערבה, וממשיך כנראה עד למרינה.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש שיראו את הדיאגרמה.

עמירם סטרולוב: כמו שאתם רואים, הצומת אבא אבן, מצפונו, בפינה הצפון מערבית אתם רואים את הגינה היפהפייה הזאת, ובהמשך משמאל, מערבה, אתם רואים את הפארק כולו.

עמירם סטרולוב: הרכבת הייתה אמורה להגיע עד קרוב לצומת אבא אבן מדרום, מרחוב ישעיהו ליבוביץ', ופה בצומת הזה מימין, ממזרח, מגיע המטרו וממשיך מערבה לאורך אבא אבן.

עמירם סטרולוב: כך כשאני מדבר על קונספט תכנוני בכלל הייתי רוצה לראות שילוב מערכות בין המטרו לרכבת הקלה, לוקח את התחנה הסופית לא באבא אבן, וזאת החלופה המועדפת שאנחנו מציעים, ותיכף אתייחס לגבולות התכנית ודברים מסוג זה, אבל אם הרכבת לפי החלופה שאנחנו מדברים עליה תסיים, תסתובב שמאלה ויש רדיוסים, מהנדס המסילות בדק ואפשר לשתף אותו, מי שעבד על זה הוא אחד הבכירים בארץ בתכנון רכבות, הוא היה איש האסטרטגיה ומהנדס של תכנון רכבת ישראל במשך שלושה עשורים.

יוראי להב-הרצנו: עמירם, אני רוצה למקד אותך כי אנחנו קצרים בזמן ואנחנו צריכים לשמוע עוד הרבה מאוד דוברים.

עמירם סטרולוב: הנה אני מתמקד.

יוראי להב-הרצנו: מעולה.

יוראי להב-הרצנו: אז אני רוצה שתעבור על החלופות המרכזיות.

עמירם סטרולוב: החלופה המועדפת היא אותה חלופה, תראה את זה יותר למטה, זה גבול התכנית ופה רואים את התכנון המקורי.

עמירם סטרולוב: החלופה הזאת שמאפשרת לנו לקחת את המסילה מערבה להתחבר, המטרו מצד ימין, הרכבת הקלה יכולה להיות מצד שמאל וזה נכון שזה טיפה חורג אולי מהקו הכחול – צריך לבדוק את זה יותר לעומק ואת זה אני משאיר לאנשי נת"ע – אבל היא נכללת בתוך התכנית של הקו הכחול של המטרו לפי דעתי.

יוראי להב-הרצנו: עמירם, החלופה המועדפת עליך לא נוגעת בעץ אחד מתוך החורשה?

עמירם סטרולוב: לא, היא לא עוברת לנעמי שמר בכלל.

עמירם סטרולוב: מסילת הדיור תהיה בהמשך, אחרי התחנה מערבה, והתחנה עצמה תהיה פה עם נגישות טובה, עם כל היתרונות שכתובים בדו"ח, להתחבר למטרו.

עמירם סטרולוב: אני בכלל הייתי לוקח גם את הקו הירוק למרינה מסיבה נורא פשוטה, שהאוכלוסייה שהמטרו משרת היא אוכלוסייה אחרת, קו M3 הוא קו היקפי.

עמירם סטרולוב: זאת מגיעה מתל אביב ישירות, אז זה חשוב מאוד.

יוראי להב-הרצנו: עמירם לפי הבנתך האוכלוסייה הזאת עונה על הצורך של מסילה לוגיסטית לרכבת?

עמירם סטרולוב: כן.

עמירם סטרולוב: היא תהיה ממערב, בהמשך.

גלילה יבין: תמקד אותנו איזו חלופה מבין החלופות שיש פה.

יוראי להב-הרצנו: הוא דיבר על החלופה המועדפת.

יוראי להב-הרצנו: יש עוד שתי חלופות מלבד החלופה שהצגת, נכון?

יוראי להב-הרצנו: שאתה כותב בדו"ח שלך.

עמירם סטרולוב: נכון.

עמירם סטרולוב: יש עוד הרבה חלופות בדו"ח שאת חלקן פסלנו, העלינו את חלקן, הן כולן טובות יחסית אבל זאת הכי טובה מבחינה תכנונית הגיונית, בלי להתייחס לקווים כחולים כאלה ואחרים, למרות שהיא בחלקה עדיין בתוך זה, אפשר לראות, יכול להיות שהיא חורגת טיפה, אבל זה אזור שבהמשך יהיה אמנם לאזור מגורים ומסחר אבל פה בקטע הזה זה אזור ירוק שלא מיוער ואפשר בהחלט להקים שם את התחנה.

עמירם סטרולוב: החלופות הקודמות, בלי להתייחס למטרו, אפשר למקם גם אותה למעלה על אבא אבן, אבל זה כבר סיפור אחר כי המטרו עובר למטה.

עמירם סטרולוב: מה שאנחנו עשינו זו בדיקה ראשונה רצינית הנדסית, אבל צריך להתייחס אליה בהתאם.

עמירם סטרולוב: החלופות הנוספות משאירות אותה ברחוב נעמי שמר כמובן, רק אם אתם רואים את ה-X-ים, ב-1/א ו-1/ב מבטאים את המפלגים.

עמירם סטרולוב: המפלגים זה ההפרדה והצורך לחזור אחורה, לאפשר לרכבת לנסוע ולחזור למסילה ההופכית.

עמירם סטרולוב: אפשר לעשות את זה ברציף אחד, אפשר לעשות את זה בשני רציפי צד.

עמירם סטרולוב: חלופה 1/ב היא היותר טובה כי היא לוקחת מעט מאוד מנעמי שמר כי המפלגים יהיו בצד הדרומי של הצומת, החלופה הצפונית לוקחת קצת יותר.

עמירם סטרולוב: אבל רחוב נעמי שמר הוא רחוב רחב, בכלל, לכל אורכו, הוא לא מממש את כל זכות הדרך, הוא מממש כחצי מזכות הדרך המוקנית לו, אבל לא צריך אותה.

עמירם סטרולוב: זה רחוב שאם תרד למטה ותראה את נפחי התנועה שלו, מדובר על 200 כלי רכב לכיוון צפון ו-150 דרומה, הוא לא רחוב כל כך משמעותי.

עמירם סטרולוב: אם תלך למשכית ולגלגלי הפלדה, אתה תראה שם מעל 1,000 כלי רכב.

עמירם סטרולוב: זה רחוב שנמצא בתפר בין אזור התעשייה לשכונות המגורים, יש לו חלופה כמו יהושע בן נון בדרך כזאת או אחרת, נכון שהיא צומת שלא מאפשרת את כל הפניות אבל אפשר לשנות גם את זה, ויש לנו גם רחובות נוספים שמאפשרים חלופה.

עמירם סטרולוב: החלופות שאנחנו רואים פה אומרות 'תממשו את זה בצורה כזאת שהרכבת באה באמצע ואפשר להשאיר נתיב אחד לכל כיוון גם כך'.

עמירם סטרולוב: הרחוב בהמשכו צפונה הוא בלאו הכי חד מסלולי דו נתיבי, נתיב לכל כיוון והוא לא צריך יותר, לא עכשיו וגם לא בעתיד כנראה.

עמירם סטרולוב: יש עוד חלופות אבל אלה המרכזיות.

עמירם סטרולוב: מה שאני רוצה לומר הוא שאפשר לשבת יחד, אני מכיר את נת"ע והם מכירים אותי הרבה מאוד שנים, אפשר לשבת יחד ולבחון איך פותרים את הבעיה.

עמירם סטרולוב: אין שום סיבה לעבור צפונה שלא לצורך, ואם כבר עוברים, לא להגיע בכלל לפארק.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה עמירם, אני מבקש שתישאר איתנו כי אנחנו עכשיו מעלים את רקפת תיבי מנת"ע.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שהגעת, אנחנו כרגע עוסקים בשימור פארק אהוד מנור בהרצליה בשל עבודות הרכבת הקלה.

יוראי להב-הרצנו: את איתנו מתחילת הדיון?

רקפת תיבי: כן.

רקפת תיבי: שמעתי את הדיון.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לקבל את ההתייחסות שלך בנוגע למה שדני סירקין אמר פה ביחס לעדכון של הציבור בהרצליה על הכוונה שהרכבת הקלה תעבור לתוך רחוב נעמי שמר, הוא אמר שהוא אישית לא נחשף לפרסומים שאתם מדברים עליהם בתשובה שכתבתם לוועדה, הוא טוען ששני שכנים שלו פנו אליכם ואמרתם להם שלא היו דברים מעולם ושהנתיב של הרכבת לא ממשיך לנעמי שמר.

יוראי להב-הרצנו: האם כך הם פני הדברים?

רקפת תיבי: לא מדויק, אבל אני רוצה ברשותך גם להתייחס וגם לנסות קצת להפיג חששות, ואם אפשרי, שלחנו לכם הדמיות ונשמח שתעלו אותן.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו נכנסים לעובי הקורה ולתכנית עצמה אני כן אשמח שתתייחסי לדברים כי בעיני יש בהם טעם לפגם.

רקפת תיבי: אני אנסה לשפוך אור על הדברים שנאמרו.

רקפת תיבי: קודם כל נת"ע היא הזרוע של המדינה בכל הדבר הזה, היא לא עושה ככל העולה על רוחה, היא פועלת מטעם המדינה עם האישורים שניתנים לה מטעם המדינה, אם זו הוועדה לתשתיות לאומיות שמאשרת את התכנית אחרי שעוברים הליכים כאלה ואחרים, וממשלת ישראל - - - פקיד היערות, היא לא פועלת מטעם עצמה, במשרד התחבורה כמובן והאוצר.

רקפת תיבי: אנחנו מדברים על תהליך ארוך שעבר דיונים בוועדה לתשתיות לאומיות, התכנית אושרה ב-2017, אחרי הופקדה להערות.

רקפת תיבי: במהלך ההליך הסטטוטורי שהתכנית הופקדה להערות והשגות הציבור, נת"ע פעלה הרבה מעבר למה שהחוק היבש דורש ממנה, היא הציבה שלטים, חילקה פליירים, היו כמה ימי השגות לגבי הקו הירוק, ונכון, אנחנו לא חושבים שיש פה מחלוקת שבאמת לא הושמעו השגות לגבי הפארק ולגבי התעלה הרומית.

יוראי להב-הרצנו: תעצרי פה בבקשה כי בעניין הזה אכן הושמעו כאן בוועדה בתחילת הדיון השגות.

יוראי להב-הרצנו: אתם מדברים על תפוצה מאוד רחבה ובמידה וזה נכון אז מאה אחוז, אבל שני שכנים שפנו אליכם בנוגע להמשך הקו לתוך נעמי שמר נענו בכך שלא היו דברים מעולם ולפיכך לא יכלו להשיג על משהו שאתם טוענים שלא בתכנון.

רקפת תיבי: אני אתייחס לאורך ציר הזמן.

רקפת תיבי: ההליך של ההשגות היה ב-2017, הפניה של התושבים ככל שאני מבינה הייתה הרבה יותר מאוחרת, הייתה ב-2020.

רקפת תיבי: זאת אומרת ככל והיו השגות ב-2017 שאני לא יודעת עליהן, אז הן לא עברו בצינורות, הן לא הגיעו לוועדה המחוזית.

יוראי להב-הרצנו: אדרבה, כשהתושבים פנו ב-2020 נמסר להם שאין תכנון להכנס לתוך נעמי שמר?

רקפת תיבי: אני אחלק את התשובה לשניים.

רקפת תיבי: ב-2017 ככל והיו השגות הן לא הגיעו דרך הצינורות המקובלים אז הן לא הוצפו, לא הגיעו לוועדה לתשתיות הלאומיות, לוועדה המחוזית, לעירייה או אישית לוועדה באופן בלתי אמצעי, ולכן בשלב ההליך הסטטוטורי באמת אין חולק שלא היו השגות.

רקפת תיבי: ב-2020 כשהתכנית כבר אושרה ובעצם נת"ע כמעט והשלימה או הייתה בעיצומו של השלמת התכנון המפורט ואחרי שקיבלה אישור לסקר עצים ותיכף אתמקד בעצים קצת יותר, פנו תושבים וכנראה הייתה חוסר הבנה בתקשורת הן בפניה והן בתשובה.

רקפת תיבי: נכון, בעצם מדברים על תחנה אחרונה שהיא תחנת אבא אבן, זאת אומרת כנראה התשובה של נת"ע התייחסה לכך שבאמת ברחוב נעמי שמר אין תחנה, אבל יש מסילה תפעולית כמו שהוסבר, שבעצם מאפשרת לרכבת להסתובב.

רקפת תיבי: זה לא שהמסילה לא עוברת שם אלא שאין שם תחנה, ובאותו עניין, למה לא לעצור את הרכבת בדפו, אנחנו בעצם מוותרים על שתי תחנות.

יוראי להב-הרצנו: העולם הוא לא לבן או שחור, אפשר להעביר תחנה ולמקם את המסילה הלוגיסטית במקום אחר.

יוראי להב-הרצנו: מה שאמרת מאוד ברור לי, פנו תושבים אליכם מבחינתם בשאלה מאוד ברורה האם המסילה או התחנה מגיעה לרחוב נעמי שמר, ואתם עניתם להם שלא.

יוראי להב-הרצנו: זה מה שאמרת עכשיו.

רקפת תיבי: כנראה הכוונה הייתה שאין תחנה בנעמי שמר, וכנראה לא - - - שיש מסילה תפעולית.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו נכנסים לעובי הקורה שזה באמת בחינת החלופות האחרות להרס ולעקירת החורשה, אני כתושב הרצליה כשאני מסתכל על הוראות התכנית שפרסמתם, תיאור המקום מדבר על זרוע צפונית, ואני מקריא "ממתחם הר/2020 חוף התכלת בהרצליה דרך מתחם הר/2030 אזור התעשייה ברחוב ישעיהו ליבוביץ' ועד שדרות אבא אבן" מאיפה אני אמור להבין שיש איזו שהיא נגיעה לרחוב נעמי שמר שבה יש את החורשה?

יוראי להב-הרצנו: אני כתושב הרצליה, ויושבים פה מאות פונים שפנו לוועדה, ביניהם דני סירקין ואחרים, איך הם אמורים להבין את זה?

יוראי להב-הרצנו: איפה בתכנית כתוב, איפה יש התייחסות בכלל לחורשה ולרחוב נעמי שמר?

יוראי להב-הרצנו: תפני אותי.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח להבין.

רקפת תיבי: בכל תכנית יש הוראות ויש תשריט, ובעצם כשרוצים להבין את הביטוי הגרפי היכן התכנית מתחילה והיכן היא מסתיימת, רצוי להסתכל גם על תשריט התכנית כי הוא בעצם מסביר היכן עובר הקו הכחול, היכן עוברות גבולות הגזרה של התכנית.

רקפת תיבי: אם אנחנו מסתכלים על הקו הכחול והתשריט של תת"ל 71/ג, אנחנו בהחלט רואים שיש שם את המקטע ברחוב נעמי שמר.

רקפת תיבי: זה לגבי 2017.

רקפת תיבי: לגופו של עניין, עכשיו אנחנו נקדים ונאמר, אחרי שניכנס לגופם של דברים שאנחנו כן סבורים שגם נת"ע וגם פקיד היערות וגם הוועדה לתשתיות לאומיות, כולם, אכפת להם מהסביבה ומהנוף ואף אחד לא רוצה לייצר רכבת קלה שבעצם לא תבוא שכרה בעיקרה, ולכן אני חושבת שהייתה פה עבודה מאוד מאוד רגישה.

רקפת תיבי: בשלב התת"ל, 2016-2015 נעשה תסקיר השפעה על הסביבה במסגרתו נעשה סקר עצים, מיפו את כל העצים הן מבחינת הרגישות שלהם והן מבחינת מה ייכרת ומה יישמר.

רקפת תיבי: הוראות התכנית היו מאוד ברורות, צריך לערוך סקר חדש נוסף לעת הביצוע, ולכן נערך סקר חדש, סקר עצים חדש שאף הוא הגדיל ודייק והשתדל לכרות כמה שפחות עצים, בטח ביחס לתכנית הקודמת, ונטע הרבה יותר עצים חליפיים ואפשר לראות בהדמיות שמנסים לפחות גם לשמור על הפארק במצב הסופי, גם להעתיק את שביל האופניים - - -

יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל שאני קוטע אותך.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאנחנו מדברים על כריתת העצים ועל החלופות שבחנתם או לא בחנתם, איפה הייתה עירית הרצליה בתהליך?

יוראי להב-הרצנו: היא הגישה הסתייגות?

יוראי להב-הרצנו: היא דיברה איתכם באיזה שהוא שלב?

יוראי להב-הרצנו: היא אישרה את הדברים?

יוראי להב-הרצנו: איפה העיריה בתהליך?

רקפת תיבי: אני מניחה שהעירייה תדבר בשם עצמה, אבל מנקודת המבט של נת"ע עירית הרצליה הייתה שותפה לכל התהליכים, הן לתהליכים הסטטוטוריים של אישור התת"ל וכן הגישה גם השגות בשלב התת"ל וגם לאחר מכן בשלב התיאומים ההנדסיים והנוספים, הדברים הוצגו לה.

רקפת תיבי: גם כאשר נת"ע ועירית הרצליה לא ראו תמיד עין בעין אני לא חושבת שיש מצב שהדברים לא הוצגו בפניה.

אהוד לזר: אדוני חבר הכנסת ויו"ר הוועדה, אני רוצה להגיד שהדברים הם לא על דעתנו.

יוראי להב-הרצנו: אתה תדבר ותתייחס אחרי שרקפת תסיים את דבריה, אשמח לתת לך את הבמה המלאה ולא אעצור אותך בשום שלב.

יוראי להב-הרצנו: רקפת, כמה עצים נכרתים לטובת המסילה הלוגיסטית?

רקפת תיבי: 45.

יוראי להב-הרצנו: מתוך פארק של 78 נכון?

רקפת תיבי: כן, אבל אם נוסיף את ה-50 עצים שאנחנו נוטעים במקום אז המתמטיקה קצת - - -

יוראי להב-הרצנו: בסדר, אנחנו מדברים על עציצים שאתם נוטעים.

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת אתם בשביל מסילה לוגיסטית הולכים לעקור מעל לחצי מהפארק, מהחורשה.

רקפת תיבי: אנחנו השתדלנו כמו שאמרתי, בסקר המתוקן, לשמור כמה - - -

יוראי להב-הרצנו: אני שואל אם זו תמונת המצב.

יוראי להב-הרצנו: אין לי שום עמדה שיפוטית עדיין בהקשר הזה, אני שואל עובדתית מתוך 78 עצים בני עשרות שנים שנמצאים בפארק, בחורשה המהממת הזאת על שם אהוד מנור, אתם הולכים לעקור 45.

רקפת תיבי: אני רוצה רק לדייק, אני מניחה שפקיד היערות ידייק אותי עוד יותר.

רקפת תיבי: לא כל העצים בסקר העצים מוגדרים כבעלי אותה מידת רגישות, יש עצים שהם יותר רגישים ועצים שהם פחות רגישים, ולא כל ה-78 עצים אפשר להתייחס אליהם כמקשה אחת מבחינת עצים בעלי אותה רגישות.

רקפת תיבי: כן אנחנו השתדלנו כמה שיותר לשמור על כמה שניתן עצים וכן, אנחנו מבינים שאין מנוס מלכרות, רוצים רכבת קלה, זה יהיה לרווחת ה- - -

יוראי להב-הרצנו: בואי נדבר על האמירה שאין מנוס.

יוראי להב-הרצנו: הציג פה עמירם שהוא מהנדס תנועה, אני מבין שאת מכירה אותו, שלוש חלופות.

יוראי להב-הרצנו: החלופה שמועדפת עליו ממקמת את תחנת הרכבת הקלה בשטח הציבורי הפתוח בפינה הדרום מערבית של הצומת שנמצאת במקביל בשדרות אבא אבן בסמיכות לתחנת המטרו ובהמשך ממקמת את מסילות הדיור באופן שעונה על הצרכים שלכם במסילה לוגיסטית ושמונע את הצורך לעקור ולו עץ אחד.

יוראי להב-הרצנו: האם את מכירה את החלופה הזאת, האם היא נבחנה?

רקפת תיבי: אני אענה על זה בשתי רמות.

רקפת תיבי: ברמה הפורמלית וברמה המקצועית.

רקפת תיבי: ברמה הפורמלית הזמן לבחון חלופות היה ב-2017, עת התכנית אושרה.

רקפת תיבי: נבחנו אז הרבה מאוד חלופות - - -

יוראי להב-הרצנו: אני שואל האם החלופה הזאת נבחנה ב-2017.

רקפת תיבי: אני לא יודעת להגיד.

יוראי להב-הרצנו: אילו חלופות כן בחנתם לפני שבחרתם למקם את המסילה הלוגיסטית על החורשה?

רקפת תיבי: אני לא יודעת לענות לך כרגע.

יוראי להב-הרצנו: אם את אומרת שאין מנוס, בואי תגידי לי על מה את אומרת שאין מנוס לעקור את החורשה.

רקפת תיבי: אני אסביר.

רקפת תיבי: בגלל שאנחנו כבר עכשיו לקראת ביצוע, לבדוק עכשיו חלופות - - -

יוראי להב-הרצנו: רקפת, זו כנסת ישראל, התפקיד שלנו הוא לבצע פיקוח על עבודת הממשלה ועל הגופים הרגולטוריים.

יוראי להב-הרצנו: אז אני שואל, במסגרת האמירה שלך שאין מנוס לעקור את חורשת האקליפטוסים ופארק אהוד מנור, אני שואל אילו חלופות בחנתם.

רקפת תיבי: אני אענה.

רקפת תיבי: אני לא זוכרת להגיד לך כרגע במדויק איזה חלופות נבדקו ב-2016-2017, עת החליטו שזו תהיה החלופה שתאושר מבחינה סטטוטורית ועל פיה התקדמנו לתכנון המפורט.

רקפת תיבי: מה שאני כן מבינה זה שאם עכשיו רוצים לבדוק ולהתחיל לפתוח חלופות, המשמעות היא שצריך לעשות בעצם תכנית חדשה כולל תכנון מוקדם, תכנון סטטוטורי, כולל תכנון מפורט, דבר שיעכב משמעותית את לוחות הזמנים של הקו הירוק.

רקפת תיבי: זה לא משהו שאפשר לעשות תוך כדי תנועה, אין לנו את האישורים.

רקפת תיבי: היה ותחליט הכנסת - - -

יוראי להב-הרצנו: אני לא אחזור על הדברים ואנחנו אולי בדיון המשך נבקש מכם שתמסרו לוועדה את החלופות שכן בחנתם ופסלתם, אבל כדי לבדוק את הסבירות של ההחלטה שלכם, ומדובר פה בפגיעה אקולוגית משמעותית ופגיעה במרקם השכונה ובמרקם החיים של התושבים בשכונה, צריך להבין האם בחנתם את כל האופציות או האם מהנדס ישב במשרד, ראה נקודה ירוקה או שטח ירוק בשולחן השרטוטים שלו ובחר, כי זה הכי נוח לעשות ואנחנו יודעים הרי איך דברים מתנהלים.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מטיל דופי, אבל אני כן שואל כי זה מטריד אותי, כי מדובר פה בכריתה של הרבה מאוד עצים, של מחיקת למעלה מחצי מהחורשה הזאת ולכן אני רוצה לוודא, בתור הגוף המפקח על העבודה שלכם את הנושא הזה.

יוראי להב-הרצנו: לכן אני מבקש, אתן לך להשלים את דברייך במידה ותרצי להוסיף עוד משהו, אני רוצה לעבור גם לעירית הרצליה, גם למשרד להגנת הסביבה וגם למשרד החקלאות, אבל אני כן רוצה שתעבירו לוועדה את החלופות שנבחנו ונפסלו.

רקפת תיבי: מאה אחוז.

יוראי להב-הרצנו: יש עוד משהו שתרצי להוסיף?

רקפת תיבי: רק משפט אחרון, אני שוב חושבת, אם נוכל להסתכל על ההדמיות, אני חושבת שיש פגיעה, אנחנו ניסינו שהיא תהיה עד כמה שיותר מידתית כדי שכולם יצאו שכרם, שתהיה גם רכבת קלה וגם פארק.

קריאה: שכרם בהפסדם.

יוראי להב-הרצנו: שכרם בהפסדם.

יוראי להב-הרצנו: זה בדיוק הביטוי המתאים בעיני.

יוראי להב-הרצנו: אני שוב אומר, בעיני להגיע לוועדה הזאת שעוסקת בשימור הפארק או בהצגת התכנית מבלי להביא בפנינו את החלופות שנבחנו ונפסלו שלא מבצעת פגיעה אנושה בריאה הירוקה בעיר, זה לא רציני ולפיכך אני אבקש ממך להגיש אחרי הישיבה לוועדה, כי אנחנו הולכים לעשות דיון מעקב על הנושא הזה, אנחנו לא הולכים להרפות, לצד ההליך המשפטי שמתנהל כי אני חושב שהאינטרס הציבורי נפגע פה.

יוראי להב-הרצנו: ושוב, בתחילת הדברים אמרתי ופתחתי, אנחנו בעד הרכבת הקלה, אנחנו חושבים ששיפור תשתיות תחבורה ציבורית הוא חשוב אבל זה צריך להתבצע לצד השמירה על איכות הסביבה, ופה אני חושב שהאיזון הזה לא נשמר ולכן זה לא שחור או לבן, זה צריך להיות אפור, יש 50 גוונים של אפור ובהקשר הזה אני חושב שיצאנו שכרנו בהפסדנו.

רון רקח: אני מהוועדה לתשתיות לאומיות.

רון רקח: אני אשמח להתייחס.

יוראי להב-הרצנו: אני אתן לדבר, ולא אסיים את הדיון לפני שכולם ידברו.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לתת לעמירם לומר משפט.

עמירם סטרולוב: הטיעון המרכזי ששמעתי כרגע הוא שזה כבר מאוחר מדי ואנחנו כבר בשלבים מתקדמים.

עמירם סטרולוב: אני רוצה להזכיר, רקפת, לפני שנה וחצי בערך היה מצב כזה בקו האדום של הרכבת הקלה בשדרות ירושלים ביפו ואחרי דיון שהשתתפתי בו בסופו של דבר לא נעקרו הפיקוסים העתיקים, למרות שזה כבר היה בשלב הביצוע ובתהליכים, אלא נמצאה חלופה אחרת.

עמירם סטרולוב: זאת אומרת שהטענה 'מאוחר מדי' למשהו שהול ך להיות הרבה מאוד שנים, לדעתי לא כל כך כדאי להשתמש בה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה עמירם.

יוראי להב-הרצנו: סמנכ"ל עירית הרצליה אהוד לזר.

אהוד לזר: בוקר טוב לך אדוני חבר הכנסת.

אהוד לזר: שלום.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שהצטרפת.

אהוד לזר: תודה לכם שאתם מקיימים את הדיון הזה והוא חשוב.

אהוד לזר: איתי נמצאות גם המהנדסת אביבה מלכה שהיא מנהלת את אגף התשתיות אצלנו וגם אדריכלית נוף טל עברון ששותפות אלי בצוות.

אהוד לזר: קודם כל כמו שנאמר פה אנחנו מברכים על הגעת הרכבת הקלה להרצליה.

אהוד לזר: זה נכון, זה חשוב, זה לא סוד גם שיש לנו לא מעט חילוקי דעות לגבי אופי התכנון ולאן צריכה להגיע הרכבת ואיזה חלקים בעיר היא צריכה לשמש.

אהוד לזר: יחד עם זאת אני חייב לדייק את מה שאמרה מיטל, גם הות"ל וגם נת"ע בשלבי התכנון לא משתפים במידה הרצויה את הרשויות המקומיות ובטח אותנו בכוונות התכנוניות שלהם, יש ישיבות יום כאלה ואחרות אבל בסופו של דבר הות"ל מחליט, הממשלה מאמצת את התכניות וכך זה עובד בתכניות לאומיות, אנחנו מכירים את זה גם בות"ל, גם בותמ"ל ובוועדות ארציות כאלה ואחרות וכמה שהעמדה של העיריה תישמע בפורומים כאלה ואחרים, בסופו של דבר האינטרס הלאומי או המדיניות הממשלתית גוברת.

אהוד לזר: לעניין הדבר הזה, אנחנו קיימנו בוועדה המקומית לתכנון ובניה בהרצליה ב-2017 דיון בנושא וכתבנו כתב התנגדות מאוד מפורט על המקטע הזה, על השצ"פ נעמי שמר והבהרנו את דעתנו התכנונית לגבי עתידו של השצ"פ, הבהרנו שזו תהיה פגיעה אנושה במרקם גם בחיבור התיירותי וגם בפיתוח הסביבתי של המרחב הזה, כמובן שדעתנו לא נשמעה בעניין הזה וההתנגדות שלנו ברובה נדחתה על ידי גופי התכנון השונים.

יוראי להב-הרצנו: נת"ע טוענים שלא הובעה התנגדות מטעם העיריה.

יוראי להב-הרצנו: איך זה מתיישב עם מה שאתה אומר?

אהוד לזר: זה לא נכון.

אהוד לזר: אנחנו ב-29 במארס 2017 קיימנו דיון פורמלי בוועדה, הפרוטוקול של הדיון הועבר לות"ל והנושא הגיע אליהם.

אהוד לזר: מה שאמרה מיטל, זו איזו שהיא אמירה כוללנית לגבי מערכת היחסים.

אהוד לזר: אנחנו רואים בפרויקט הזה פרויקט חשוב ולכן חשוב לנו לשמור על מערכת יחסים תקינה עם נת"ע שמבצעת את הפרויקט הזה, אנחנו מסכימים על דברים מסוימים ואנחנו מאוד לא מסכימים על דברים אחרים, בעניין הזה אנחנו מאוד לא מסכימים ודעתנו חלוקה, אך עמדת נת"ע כמי שמתכנן יחד כמובן עם הות"ל את תכנית גברה על עמדתנו.

אהוד לזר: יש לנו הרבה מחלוקות ביחס לרכבת הקלה, - - - בערכאות משפטיות מחוזיות, בבג"צ, בפורומים שונים, אבל בסך הכל אנחנו מבינים שטובת הציבור היא חשובה כאן ובסוף כשתגיע המערכת התחבורתית הכבדה להרצליה היא חשובה.

יוראי להב-הרצנו: מאחר ואתה מתנגד למתווה כפי שהוא מוצג היום, שאומר שהולכים להרוס יותר מחצי מהחורשה ולעקור כל כך הרבה עצים, מה בכוונת העיריה לעשות למול התכנית הזאת כרגע?

אהוד לזר: יש כמה דברים וטל ואביבה אם אתן רוצות להוסיף אני אשמח.

אהוד לזר: אנחנו קודם כל בעד הידברות עם התושבים, אנחנו הפצרנו בנציגי נת"ע לקיים שיחות עם התושבים כדי לנסות לטייב את התכנון כך שהוא יאפשר מרקם חיים טוב.

אהוד לזר: פעם שניה יש לנו דיון תכנוני גם איך אנחנו יכולים לפחות את הנזק שנעשה להשיב ולפצות מבחינה נופית וגם מבחינה סביבתית.

אהוד לזר: טל את רוצה להוסיף על דבריי?

טל עברון: אני מנהלת מח' פיתוח סביבתי בעירית הרצליה.

טל עברון: אנחנו ביקשנו במהלך התכנון המפורט עדכון תקציבי והשלמה של התכנון שכך שבאמת החורשה והשצ"פ יטופלו באופן יפה וטוב וכל הנזקים של המעבר של הרכבת יטופלו ואנחנו נשפר את הגן בצורה משמעותית אחרי המעבר של הרכבת, כולל כמובן נטיעה של עצים רבים חדשים בתוך השצ"פים.

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת טל, בשלב הזה אתם לא מוצאים מקום להתערבות על מנת לשנות את התכנון, אתם מקבלים אותו כפי שהוא?

טל עברון: אנחנו מדברים כבר על תכנון מפורט.

טל עברון: בשלב הזה כבר לא מדובר על שינוי התוואי.

טל עברון: מדובר בשלב הזה על תכנון מפורט כבר לביצוע.

טל עברון: השלב שאתה מתייחס אליו הוא שלב מקדמי לשלב שאנחנו נמצאים בו.

טל עברון: בשלב הזה נת"ע הציעה לסיים את הביצוע בקיר כלפי השצ"פים, אנחנו התנגדנו בצורה נחרצת ואנחנו ביקשנו עדכון של התכנון, ביקשנו לשפר את השצ"פים, לעשות אותם לראויים גם לתושבים וגם לבאי אזור התעשייה, כולל עדכון ושחזור התעלה הרומית שעוברת במקום בכדי באמת גם לנושא הזרימה עצמה, גם לנושא ההיסטורי של המקום, לנושא רוח המקום.

טל עברון: אנחנו עובדים בהרבה רגישות עכשיו על הסיפור הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני מתקומם כי אני לא מצליח להבין את הגישה, זאת אומרת, מדובר בנכסי תרבות וריאה אקולוגית של העיר הרצליה.

יוראי להב-הרצנו: התנגדתם לזה בשלב הראשון?

יוראי להב-הרצנו: איך זה עובר?

אהוד לזר: אני אסביר.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה, כי אם התנגדתם לזה, העיריה אמורה לעמוד על שתי רגליה האחוריות ולהגיד 'לא יהיה'.

אהוד לזר: בסמכות הות"ל גם להפקיע את הקרקע.

יוראי להב-הרצנו: הות"ל הפקיעה את הקרקע?

אהוד לזר: כן.

יוראי להב-הרצנו: ולא התנגדתם?

אהוד לזר: ברור שהתנגדנו, הלכנו לבג"צ.

אהוד לזר: זה לא התקבל.

אהוד לזר: כוחה של המדינה חזק יותר.

אהוד לזר: המדינה הפקיעה באופן זמני את הקרקע לביצוע פעילות הפיתוח.

אהוד לזר: הידיים של העיריה כבולות בעניין הזה.

אהוד לזר: אם הגענו עד לבג"צ ואין תרופה לעניין, למי עוד ניתן לפנות?

אהוד לזר: בסופו של דבר - - -

יוראי להב-הרצנו: מתי פניתם לבג"צ בעניין הזה?

אהוד לזר: לפני כשנה.

יוראי להב-הרצנו: יצא פסק דין בנושא הזה?

רון רקח: אנחנו לא מכירים שום פסק דין בהקשר הזה.

רון רקח: אני לא מכיר.

יוראי להב-הרצנו: כבר אתן לך לדבר.

יוראי להב-הרצנו: אהוד, אתה בטוח שהנושא הזה נדון בבג"צ וניתן פסק דין?

אהוד לזר: הנושא של ההפקעה הזמנית והמדיניות של ההפקעה ומה ניתן לעשות ואיך ניתן להפקיע נידון בבג"צ.

אהוד לזר: כן, זה עלה בעבר.

אהוד לזר: זה דיון שסוכם.

אהוד לזר: אנחנו לא זכינו בו.

אהוד לזר: הבג"צ הזה אוחד עם עוד מספר בג"צים של כמה רשויות מקומיות על מדיניות ההפקעה של נת"ע.

אהוד לזר: לא קיבלנו בסוף - - -

יוראי להב-הרצנו: זה פחות קשור לעניין הזה.

יוראי להב-הרצנו: מדובר בסמכות של הפקעת שטחים באופן כללי ולא לעניין הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני פשוט אומר, אנחנו תיכף נשמע מרשות העתיקות וגם ממשרד החקלאות שמשמש כפקיד היערות הממשלתי.

יוראי להב-הרצנו: אהוד וטל תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשמוע עכשיו את רון רקח ואחריו או ארז או ענבר ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה רון.

רון רקח: שלום לכולם.

רון רקח: מאחר ואני מבין גם שיש פה איזה שהוא הליך משפטי ברקע, אז אני אענה גם קצת לגופו של עניין.

רון רקח: הות"ל הוא גוף מקצועי לתשתיות לאומיות, בשנת 2015, 2016, 2017 היה הליך מאוד מפורט לתכנון סטטוטורי של כל הנושאים שעלו פה כולל בין אם זה בהליך המינהלי לפרסום התכנית ולאופן שבו היא אושרה, ולזה ענינו, ראיתי שם את עו"ד ענת בירן שמייצגת את הפונים פה, ענינו בהקשר המישורי המשפטי.

רון רקח: אני רוצה להגיב לעניין התכנון עצמו.

רון רקח: מבחינת חלופות קודם כל, אני לא אתייחס פרטנית לכל חלופה מה שעמירם העלה וכן הלאה, רק אזכיר שהמטרו לא היה על הפרק לכשאושרה התכנית הסטטוטורית, ואני כן אגיד שיש ראייה וגם הוועדה לתשתיות לאומיות בהחלטתה קראה לבחון בתכנית משלימה הארכה של הקו הירוק, וזה מה שעירית הרצליה רוצה ואני קצת מופתע שעירית הרצליה עכשיו לא מזכירה את זה, אנחנו בעצם מדברים על הארכה של הקו הירוק לתוך נעמי שמר עד לחיבור לכל מרכז התחבורה שעירית הרצליה מתכננת מצפון.

רון רקח: לכן באופן כללי אני אגיד, בתכנון אנחנו משתדלים לא לעשות dead end לקווים מסוימים אלא לאפשר המשכיות, להשאיר ולאפשר לדורות הבאים לתכנן לבצע ולא להכניס את הרכבת לתוך הים, בהקשר הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שאתה מחדש לנו פה כי זה פרט שלא הייתי מודע אליו.

יוראי להב-הרצנו: הכניסה לנעמי שמר היא לא לטובת מסילה לוגיסטית אלא לטובת המשכיות הקו צפונה?

רון רקח: כרגע הקו נעצר ממגוון סיבות תכנוניות, תקציביות, בנעמי שמר.

רון רקח: עם זאת, בהמשך, ותסתכלו בהחלטת הוועדה לתשתיות לאומיות, היא קראה לבחינה של הארכת הקו וזה נמצא אצל הגורמים במסגרת התכנית האסטרטגית לתחבורה שנעשתה עם המטרו ובחנו איך זה ממשיך.

רון רקח: יכול להיות שבעוד עשר שנים יחליטו שצריך להאריך את הקו לשם וחשוב לחבר את זה, והחלופה הזאת מאפשרת את הדבר הזה.

יוראי להב-הרצנו: אם אפשר לשאול שאלת הבהרה.

יוראי להב-הרצנו: אתה אומר שבעיניך ההחלטה לעקור חורשה לטובת מסילה לוגיסטית היא לא מספיקה, היא לא סבירה, אבל אם אנחנו בוחנים את זה בראייה ארוכת טווח, מאחר והמסילה אמורה להתחבר צפונה, זה כן סביר בעיניך?

יוראי להב-הרצנו: כי עמירם הרי פה והוא שאל, הוא הציג חלופות שאמורות לענות על הצורך הלוגיסטי של המסילה.

יוראי להב-הרצנו: אז אם באמת לא מדובר רק על צורך לוגיסטי של פניית פרסה אלא באמת להמשיך את זה צפונה, יכול להיות שבאמת יש הגיון.

יוראי להב-הרצנו: אבל זה משהו שאתה צריך לחדש לנו כי אנחנו לא מבינים את ההגיון נכון להיום.

רון רקח: קודם כל, גם בזמנו בשלב הסטטוטורי היה ברור שנעמי שמר זה קו כניסה, גם אם נפתח תכניות סטטוטוריות על הכוונות, אגב, זה לא רק הרק"ל פה במרחב, כשיפתחו את כל התכניות מסביב אפשר לראות הרחבה של נעמי שמר כציר מרכזי עיקרי, את כל הבינוי שעירית הרצליה רוצה לעשות בצמוד דופן לפיתוח תעסוקה, זה אזור שאמור להפוך בעתיד למשהו אחר.

רון רקח: עם זאת, צריך לראות איך שומרים על ההסטוריה ולעשות איזה שהוא מאזן בין הדברים.

רון רקח: אני כן אגיד שבתכנון המפורט אנחנו ישבנו, אגב, מפניית עירית הרצליה, אחרי שלא הגיעה להסכמות עם נת"ע בנוגע לפארק אהוד מנור, נפגשנו בפורום משותף ובעצם יצא סיכום לשלביות שיאפשר גם פיתוח איכותי וטוב של פארק אהוד מנור וחיים לצידו.

יוראי להב-הרצנו: פיתוח של הפארק לא עובר בכריתה של 45 עצים.

יוראי להב-הרצנו: אז או שאתם מפקיעים את זה לטובת בניה של רכבת קלה או רכבת לוגיסטית או שאתם מפתחים את הפארק.

יוראי להב-הרצנו: ביחד זה לא עובד.

יוראי להב-הרצנו: אני מצטער.

יוראי להב-הרצנו: לי זה לא נשמע סביר שעוקרים, שוב, אתה הראשון בדיון הזה אחרי שעה לקיומו, מוסר לנו את הפרט המאוד מאוד חשוב הזה שהמסילה הזאת היא לא מסילה לוגיסטית אלא היא לטובת תשתיות להרחבת הרכבת צפונה ואז אולי זה עושה איזה שהוא הגיון.

רון רקח: כרגע הרכבת מסתיימת שם וכמו שענינו בתשובה, מדובר פה בפוקט ריק של סך הכל הרחבה של המסילות הקיימות כדי שיוכלו לנסוע קדימה ואחורה חזרה.

רון רקח: אין פה היבטים תפעוליים גדולים לתחזוקת רכבות, בשביל זה יש דיפו.

רון רקח: הרכבת צריכה איך שהוא - - -

יוראי להב-הרצנו: זה לא מה שנכתב לנו על ידי נת"ע.

יוראי להב-הרצנו: נת"ע כותבת שהקטע המדובר מיועד למסילה לוגיסטית אשר משרתת תפעולית את קו הרכבת הקלה.

יוראי להב-הרצנו: זה מה שנמסר לכנסת.

רון רקח: נכון.

רון רקח: אמת, כך גם פורסמה התכנית.

יוראי להב-הרצנו: אז בהינתן, וזו תהיה השאלה האחרונה.

יוראי להב-הרצנו: בהינתן שזו הכוונה היחידה האם בעיניך סביר לעקור חורשה וריאה ירוקה בהרצליה, כשיש חלופות אחרות?

רון רקח: אני אגיד שאנחנו בהליך תכנון מפורט מול עירית הרצליה ומול נת"ע ומול פקידת היערות בהקשר הזה ואנחנו לוקחים את שקלול כל האיזונים.

רון רקח: כבר היום אני יכול להגיד שבהשוואה למצב הסטטוטורי בתכנון המפורט המצב הוא הרבה יותר טוב וכך אנחנו עושים לכל אורך הקו.

רון רקח: אנחנו רק עכשיו סיימנו ישיבה עם עירית חולון איך אנחנו עושים תכנון טוב יותר ושומרים על כל העצים בעיר חולון ואנחנו נעשה את זה גם פה במידת האפשר, עם איזון האינטרס הציבורי.

יוראי להב-הרצנו: תודה רון.

יוראי להב-הרצנו: בעיני האינטרס הציבורי הוא שלא ייכרתו עצים ואני לא מבין איך זה מאוזן.

דני סירקין: אני יכול להגיד עוד משהו?

יוראי להב-הרצנו: בבקשה.

דני סירקין: חשוב להגיד שזה לא רק חורשה, זה תוואי נחל הסטורי, נחל גלילות.

דני סירקין: זו תעלה רומאית, יש לזה ערך הסטורי עצום והדבר הזה שעכשיו גיליתי שרוצים להרוס את הנחל מכיוון שיש איזו תכנית עתידית לבנות אולי פעם קו צפונה זה מקומם, כי ואם לא יבנו את הפארק צפונה?

דני סירקין: העצים ייעקרו.

דני סירקין: הנחל הרומאי יושמד.

דני סירקין: מה זה?

יוראי להב-הרצנו: זה בלתי נתפס.

יוראי להב-הרצנו: לכן אני רוצה להעלות את ענבר אשכנזי וארז ברקאי ממשרד החקלאות.

יוראי להב-הרצנו: אני שמח שאתם איתנו.

יוראי להב-הרצנו: אשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם, אני מבין שנתתם את האישור לכרות את רוב החורשה, אשמח להבין.

יוראי להב-הרצנו: האם הוצגו לכם חלופות אחרות שנפסלו, מקומות אחרים שאולי לא היו כרוכים בהשמדת ריאות ירוקות והחרבה של עתיקות.

יוראי להב-הרצנו: גם של נחל וגם של עתיקות שנמצאות, המסילה הרומית אומרים.

ארז ברקאי: אני אומר משהו ואז אתן לענבר שתוסיף.

ארז ברקאי: כמו שגם אמר רון מהות"ל, אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של תכנון מפורט.

ארז ברקאי: כלומר כל הבקרות שנעשו בשלב זה מתייחסות לתכנון המפורט וכל חלופה אחרת שהוצגה כאן א.

ארז ברקאי: לא הוצגה בפנינו והיא לא בהכרח רלוונטית למצב הסטטוטורי שבו אנחנו נמצאים כרגע.

ארז ברקאי: מעבר לכך, אני אגיד שסוגיית העצים והשילוב שלה עם הרכבת הקלה מעלות המון דילמות, זו סוגיה שהיא אינה ספציפית למקרה הנקודתי שבו אנחנו דנים כרגע, אנחנו נמצאים בקונפליקטים רבים של הצורך בשימור עצים לעומת הצורך בלאפשר את קיומה והקמתה של הרכבת הקלה וצריך לזכור בסופו של דבר שאנחנו נאלצים לצערי הרב לאשר גם כריתות של עצים, כי בסופו של דבר תוואי הרחובות כבר קיימים, זה לא שאנחנו מקימים עכשיו ערים חדשות על תוואי הרכבת הקלה אלא הרכבת עוברת בערים קיימות והיא צריכה לתת מענה תחבורתי בתוואי רחוב קיים או בתוואי חורשות קיים ומכאן עולים המון המון קונפליקטים שאינם ספציפיים לעיר הרצליה.

ארז ברקאי: נקודתית, ברשותך, אני אעביר לענבר את רשות הדיבור כדי שתתייחס ספציפית ופרטנית למה שקרה ולכל הבקרות שהיא ביצעה במקטע הזה.

ארז ברקאי: בבקשה ענבר.

ענבר אשכנזי: תודה.

ענבר אשכנזי: אני ראשית רוצה לברך את הדיון הזה, אני חושבת שהגענו לימים מאוד טובים שהכנסת מתדיינת בנושא של עצים בוגרים במרחב הבנוי, מבחינתי שאפו גדול לוועדה הזאת, שאפו גדול לחברי הכנסת ותודה רבה על הדיון הזה.

ענבר אשכנזי: אני לא אחזור על הדברים אבל אני רוצה שנתכנס לתוך המסלול שבו אנחנו נמצאים.

ענבר אשכנזי: אנחנו נמצאים כרגע בבקרה של תכניות מפורטות לביצוע.

ענבר אשכנזי: אנחנו בהיתרים בעצם.

ענבר אשכנזי: השלב של התכנית, החלופות, האפשרויות, בחינת החלופות, אנחנו נמצאים מרחק של בערך 3-4 שנים מהאפשרות הזאת.

ענבר אשכנזי: המצב הסטטוטורי שאנחנו קיבלנו אותו חלוט וגמור.

ענבר אשכנזי: יש קו כחול לתכנית הזאת, יש תחנות שנקבעו בות"ל, אושרו, היו את כל הדיונים האפשריים של כל אנשי המקצוע שאמרו את דברם, בדקו את כל החלופות, ועכשיו אנחנו בעצם נמצאים כפקיד יערות במסלול המאוד מאוד מורכב קשה ומורט עצבים, אני חייבת להגיד, של מזעור הנזקים של - - -

יוראי להב-הרצנו: אני מצטער שאני קוטע אותך.

יוראי להב-הרצנו: לפני שנגע בצמצום פערים אני רוצה להתעכב על איך יכול להיות שנת"ע לא רק טוענים שאישרתם להם את כריתת העצים במתווה שהם ביקשו, אלא גם שנתתם להם ציון לשבח על הפעילות שלהם ואני אומר לעצמי, אגב הדברים של ארז, אתם הרגולטור במדינה שאמור להגן על העצים ואני תוהה האם לפני שאתם נותנים אישור להרוס ריאה ירוקה שמונה 78 עצים בוגרים, מתוכם אישרתם לכרות 45, איך יכול להיות שלא ביקשתם לראות חלופות?

יוראי להב-הרצנו: אתם אמורים לעשות את האיזון הזה, אם אתם חושבים שזה לא ראוי ולא נכון, תעצרו את התכנית.

ענבר אשכנזי: תן לי להסביר לך.

ענבר אשכנזי: אני ממש מסבירה.

ענבר אשכנזי: אנחנו נמצאים כרגע בשלב של ההיתרים, ההיתרים הגיעו אלינו, ביצענו פה עבודה מאוד מאוד מאומצת, אני יכולה גם להביא לך תאריכים, ארבע מערכות בקרה שעשינו למקטע הספציפי הזה, ב-13 לינואר, ב-8.2, ב-30.8, עד שבסוף נחה דעתי ב-18 לאוקטובר 2020 שבה גם אישרתי את ההיתר הזה וגם בירכתי את צוות המתכננים שעבד מולי וזה שאישרתי 45 עצים לכריתה זה היה אחרי שבשלב הראשון ב-13 לינואר ביקשו ממני 64 עצים לכריתה.

ענבר אשכנזי: אז עשינו פה פינג-פונג תכנוני, אתה חייב להבין שהפינג-פונג התכנוני הזה נעשה בתוך מסד סגור.

ענבר אשכנזי: אנחנו נמצאים בתוך קו כחול סגור.

ענבר אשכנזי: בתוך סטטוטוריקה גמורה, בתור מצב שאין לי פה חלופות לברר, יש לי פה תחנה, יש לי פה מפלג, יש לי פה ציר סיבוב של הרכבת, מה שנקרא החלפת צד.

ענבר אשכנזי: זה לא השלב שבו אני אומרת "רגע סליחה, אולי אני יכולה במקום להמשיך לנעמי שמר לפנות לאבא אבן" אני לא יכולה לעשות את השלב הזה.

יוראי להב-הרצנו: ואם נראה לך שעקירת העצים לא סבירה?

ענבר אשכנזי: אז באמת נראה לי ש-64 עצים לכרות זה לא סביר ובתוך מסד הנתונים של היתר הבניה הקיים היום, ישבנו המתכננים של נת"ע ואני, תאמין לי שהם לא נהנו מזה.

ענבר אשכנזי: אושר גדול לא היה להם.

ענבר אשכנזי: 'תלכו ותבואו ותלכו ותבואו ותטייבו', יש לי פה ממש מערכות שלמות של ישיבות.

יוראי להב-הרצנו: אני מתעקש איתך על הנקודה הזאת כי נשבר לי הלב.

יוראי להב-הרצנו: 45 עצים הולכים.

ענבר אשכנזי: גם לי.

ענבר אשכנזי: גם לי.

יוראי להב-הרצנו: אוקיי.

יוראי להב-הרצנו: אבל את הרגולטור, אני לא הרגולטור.

יוראי להב-הרצנו: את יכולה להגיד 'חברים, זה לא יעבור'.

ענבר אשכנזי: אתה צודק במאה אחוז.

ענבר אשכנזי: אני הרגולטור, אבל אני לא סופר מן.

ענבר אשכנזי: הרגולטור חייב להיות מה שנקרא - - -

יוראי להב-הרצנו: את סופר וומן ענבר, את לא סופר מן.

ענבר אשכנזי: - - - רגולטור מאוזן.

ענבר אשכנזי: הוא צריך לבחון את התכנית ומכלל כל האילוצים שעומדים בפניו הוא צריך להחליט.

ענבר אשכנזי: הרגולטור לא יכול להגיד בשלב הזה, בשלב - - -

יוראי להב-הרצנו: למה לא? זו סמכותך בחוק.

ענבר אשכנזי: - - - שלא תהיה מסילה.

יוראי להב-הרצנו: אז לא תהיה מסילה.

יוראי להב-הרצנו: אני מצטער.

יוראי להב-הרצנו: אם הייתה תכנית ות"ל להחרבת הכרמל, הייתם אומרים 'אנחנו לא יכולים כי צריך לבנות שם מסילה'?

יוראי להב-הרצנו: לא.

יוראי להב-הרצנו: זאת ריאה ירוקה ו-45 עצים זה לא סביר.

יוראי להב-הרצנו: תסבירי לי את איך זה מאוזן, תסבירי לי איזה חלופות דרשת לראות לפני ועל בסיסן אישרת את התכנית.

יוראי להב-הרצנו: זה שאומרים לך שאת חותמת גומי, את לא חותמת גומי.

יוראי להב-הרצנו: יש לך בדין את הסמכות 'חברים זה לא מקובל עלי כי כריתה של 45 עצים תוך החרבת הנחל ופגיעה בעתיקות לא מקובלת עלי' זו הרגולציה, זה מה שנתנו לך בדין ואני לא מצליח להבין למה זה לא קרה.

יוראי להב-הרצנו: אני ממש מתנצל.

יוראי להב-הרצנו: כורתים פה עצים וזה האיזון שנדרש.

יוראי להב-הרצנו: יישארו 20.

יוראי להב-הרצנו: יש לי יותר עציצים בבית מה-20 שנותרו בפארק הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל.

יוראי להב-הרצנו: זה עצוב לי מאוד.

רון רקח: אני אגיד לענבר שהסמכות איפה ייקבע איפה תעבור הרק"ל וכן הלאה היא בסמכות הוועדה לתשתיות לאומיות ולא בסמכות פקיד היערות.

ארז ברקאי: ברשותך אדוני היו"ר, אני רוצה להגיד נקודה מאוד חשובה שרון דיבר עליה.

ארז ברקאי: פקיד היערות הוא לא הרגולטור לקבוע את התוואי של המסילה והוא לא הרגולטור לקבוע את התוואי של התכנית.

ארז ברקאי: יש רגולטור הוא נקרא הוועדה לתשתיות לאומיות והדבר הזה נקבע על ידי הרגולטור שמוסמך לכך בעת אישור התכנית ולכן בשלב שבו אנחנו נמצאים, אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד לרגולטור שכבר קבע דברים אחרי שבוצעו כל ההליכים הסטטוטוריים ואושרה התכנית בממשלה על ידי כל משרדי הממשלה, לבוא ולהגיד 'סטופ כדור הארץ אני נמצא פה באיזה שהוא מעמד מעל כל גורמי התכנון במדינת ישראל'.

ארז ברקאי: אנחנו פועלים במסגרת ההליך הסטטוטורי הקיים ואנחנו פועלים כדי לאזן ולצמצם למינימום האפשרי את כריתת העצים במסגרת ההליך הסטטוטורי הקיים.

ארז ברקאי: אנחנו לא באים בנקודת זמן זו ואומרים לכל גורמי התכנון במדינת ישראל, לכל משרדי הממשלה שמעורבים בפרויקט הזה 'רבותיי טעיתם לפני חמש שנים, עכשיו סטופ כדור הארץ נשנה את כל התהליך'.

יוראי להב-הרצנו: אוקיי.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה ארז, אני רוצה לאפשר לעו"ד בירן לשאול שאלה.

ענת בירן: אני מייצגת את התושבים שהם אלה שהרימו את נס המרד, אפשר להגיד כך.

ענת בירן: רציתי לשאול, שלום ארז וענבר.

ענת בירן: אני לא מצליחה להבין, התכנית כוללת נספח עצים.

ענת בירן: התכנית הסטטוטורית, תת"ל 71/ג ולכאורה היה אמור להיות, היה תנאי, ויש תנאי בחוק שהתכנית לא יכולה להתאשר מבלי שיתקבל אישור פקיד היערות.

ענת בירן: יש בתכנית הזאת הסתייגות מסקר העצים במיוחד למקרה הספציפי הזה שאמרו שיעשו סקר עצים ספציפי.

ענת בירן: אז האם פקיד היערות לא אישר את הסקר הראשון שהיה חלק מהתכנית הסטטוטורית או כן אישר?

ענת בירן: כי אי אפשר להבין מהסקר הזה למה אושרה כריתה כל כך גדולה.

ענת בירן: אז אתם לא הגעתם כפקיד היערות פעם ראשונה לנושא הזה היום בשלב הרישוי אלא הייתם אמורים להיות פה משלב התכנון, ואם לא הייתם בשלב התכנון בוודאי שזאת ההזדמנות שלכם לשים וטו ואני מוכרחה להגיד לכם שבפרויקטים פרטיים לכל הפחות, אנחנו מכירים יפה מאוד איך פרויקטים נופלים בגלל התנגדות של פקיד היערות לכריתה של עץ כזה או אחר ושולחים את האנשים לעשות בדיקה מחדש ולתכנן מחדש.

יוראי להב-הרצנו: תודה עו"ד בירן.

רון רקח: אני רוצה להשיב לפני שפקיד היערות משיב.

רון רקח: בכל תת"ל לאחר סקר עצים שמאושר בשלב הסטטוטורי יש הוראה מפורטת להגשת סקר עצים מעודכן בשלב התכנון המפורט לביצוע, זה לא מקרה מיוחד.

רון רקח: עו"ד ענת בירן מכירה את זה גם מהמקטע של תושבי רמת אביב שאותם היא ייצגה בשלב ההתנגדויות של הקו הירוק במקטע הזה.

רון רקח: אז זה לא מקטע ספציפי, זו לא הוראה מיוחדת למקטע הזה אלא גורף לכל התכנון בגלל שאנחנו שמים את העצים במרכז ובוחנים את זה בשלב מפורט יותר ולרוב, ב-90% מהמקרים אנחנו מצילים הרבה יותר עצים בשלב המפורט מאשר בשלב הסטטוטורי.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: ענבר וארז האם תרצו להשיב?

ענבר אשכנזי: כן.

ענבר אשכנזי: אנחנו רוצים להסב את תשומת לב כולם.

ענבר אשכנזי: סקר העצים בשלב התת"לי הוא סקר ערכיות בלבד, הוא סוקר את כל התוואי כולו של כל התת"ל, לא רק הרצליה.

ענבר אשכנזי: עד תל אביב, כל הרשויות שבהן אמור לעבור התוואי, וסקר העצים הוא סקר עצים ללא סטטוס, הוא סקר עצים שמדבר רק על ערכיות העצים ונועד להיות פלטפורמה עבור המתכננים בעת התכנון המפורט, איפה לתכנן את התחנה, על איזה קו משיק תעבור המסילה, אם המסילה תהיה במרכז או משיקה למדרכה צפונית או דרומית.

ענבר אשכנזי: חלק מהשיקולים שצריכים להיות בפניה זה ערכיות העצים שנמצאים שם.

ענבר אשכנזי: אי לכך ובהתאם לזאת ב-2015 כשבוצע סקר העצים לתת"ל, הוא נעשה כמובן רק במונחים הערכיים של העצים ללא סטטוס, ללא קביעת סטטוס, והתייחסנו אליו בהחלט.

ענבר אשכנזי: וכמו שגם כתבנו שסקר מפורט ומעודכן יבוצע בשלב התכנון המפורט ואז יעבור גם בקרה שלנו פרטנית.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה ענבר וארז.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לבקש מרשות העתיקות להתייחס.

דייגו מרטין ברקן: שלום לכולם.

יוראי להב-הרצנו: שלום לחברי מהרשות הכי שווה מבין רשויות המדינה, רשות העתיקות.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: יש לי חיבה גדולה לעתיקות.

דייגו מרטין ברקן: אני שמח.

דייגו מרטין ברקן: אתה מוזמן לבקר באתרים יחד איתנו.

יוראי להב-הרצנו: אם לא יהרסו אותם אני אבוא לבקר.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה.

דייגו מרטין ברקן: אני ארכיאולוג מחוז תל אביב ברשות העתיקות.

דייגו מרטין ברקן: קודם כל התעלה הרומית שציינתם מקודם נמצאת כ-300-400 מטר מצפון מזרח לאתר.

דייגו מרטין ברקן: מבחינה גיאוגרפית לאורך מישור החוף יש שלושה רכסי כורכר שרצים מצפון לדרום, הרכס הראשון הוא על קו הים, איפה שאתם מכירים, אפולוניה, דרומה ויפו זה סלע אנדרומדה, לאחר מכן יש מעין מרזבה, זה בדיוק השטח שאנחנו מדברים עליו של הרצליה פיתוח ולאחר מכן בכביש החוף איפה שכולם מכירים את צומת הסירה עם הרצל, בהרצליה ב', ג', רחוב נורדאו, שם עובר רכס הכורכר השני, ושוב ממזרח אליו יש את המרזבה על הרכס השלישי שהוא באזור רעננה, יותר מזרחה.

דייגו מרטין ברקן: התעלה הרומית חצובה בסלע ברכס הכורכר השני, מצפון לצומת הסירה, איפה שהדואר ברחוב נורדאו.

דייגו מרטין ברקן: התעלה הזאת שחצובה בסלע כורכר היא מצד הביצה שהצטברה ממזרח לרכס הכורכר, מריצה את כל המים לכיוון מערב, לכיוון איפה שהיום כביש החוף על גלילות.

דייגו מרטין ברקן: אתר שני מרכזי באזור של הקו הירוק הוא תל מיכל, הוא תל מרכזי שנמצא מדרום מערב לתוואי של הקו הירוק.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש שתתמקד באתר בו אנחנו מדברים.

דייגו מרטין ברקן: כן.

דייגו מרטין ברקן: אני נותן את הרקע שתבינו מבחינה ארכיאולוגית.

דייגו מרטין ברקן: בשטח של הקו הירוק בכל הצומת שאתם מדברים, נעמי שמר ואבא אבן, נת"ע באמצעות החברה שמנהלת את הפרויקט בתיאום איתנו, אנחנו דרשנו שם גם בדיקות מקדימות וגם פיקוח במהלך העבודות, אנחנו בשלב זה לא זיהינו משהו מרכזי, משהו חשוב שימנע את העבודות שנת"ע מבקשת, והכל מתואם איתנו.

דייגו מרטין ברקן: אם יש לכם שאלות אשמח לענות.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה דייגו.

יוראי להב-הרצנו: יש משהו נוסף שתרצה להתייחס אליו?

דייגו מרטין ברקן: דיברתם על הנחל, בטח בעירית הרצליה יודעים שעוברות שם תשתיות ניקוז.

דייגו מרטין ברקן: עשינו בדיקות בעבר - - - אנחנו נשלים את הבדיקות.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאסכם את הדיון מישהו מהפונים רוצה להוסיף?

ענת בירן: אני מבקשת להגיד כמה דברים.

יוראי להב-הרצנו: בקצרה כי אני רוצה לאפשר לעוד תושב לדבר.

ענת בירן: אני אגיד כמה דברים בהיבט המשפטי שנטענו פה.

ענת בירן: ראשית, כל נושא פרסום התכנית הוא פרסום שיכול להיות שפורמלית מבחינת דרכי הפרסום נעשה בהתאם לספר, אבל מבחינת המהות הוא היה פרסום מטעה שאף תושב נורמטיבי לא היה יכול להבין לאן התכנית הזאת הולכת.

ענת בירן: כאשר במלל כתוב, ואדוני קרא את זה, כאשר כתוב במלל וזה יהיה נוסח הפרסום שהקו מגיע עד אבא אבן, אי אפשר לצפות ומי שיפתח וינסה לאתר את המקומות שבהם בתוך אלפי העמודים של תשריטים מסובכים וכל מיני מסמכים של תסקירי השפעה על הסביבה ימצא את ההתייחסות לאותו רחוב נעמי שמר, יראה שיש איזו שהיא הערה באיזה שהוא מקום בעמוד 300 ומשהו שמסביר במילה אחת שתהיה מסילת דיור.

ענת בירן: כלומר באמת תושבים לא יכולים היו להגיש התנגדויות ברמה נורמטיבית של אנשים מן הישוב.

ענת בירן: זה פרסום מטעה ואני חושבת שהתכנית הזאת באמת אושרה בחטא.

ענת בירן: הדבר הנוסף הוא שאני שומעת מבין השורות של הדברים שנאמרו, שלא נבדקו חלופות.

ענת בירן: במסמכי התכנית שטרחתי וקראתי אין זכר לכך שנבחנו חלופות.

ענת בירן: זה דבר נוסף.

ענת בירן: הטענה של פקיד היערות שרק עכשיו מצד אחד הם מתבקשים לאשר מבחינה סטטוטורית את העקירה, אבל מצד שני אין להם כבר מרווח שיקול דעת כי אין להם ברירה אלא לאשר את העקירה זה דבר שאני לא מסוגלת לשמוע אותו.

ענת בירן: הדבר הנוסף שנאמר פה וצריך מאוד להזהר לא לקבל אותו כפשוטו זה המחשבה שאולי בעתיד יעשו תכנית אחרת שתאפשר את ההמשך של הקו הירוק צפונית דרך נעמי שמר, זו אמירה בעלמא, אין לה שום בסיס סטטוטורי.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה עו"ד ענת בירן.

יוראי להב-הרצנו: גלילה יבין תושבת העיר תרצי להוסיף?

גלילה יבין: רוב הדברים באמת כבר נאמרו, היה דיון מאוד ממצה.

גלילה יבין: רק אנחנו מדברים באמת על נקודה מאוד רגישה בעיר, אנחנו לא מדברים בעץ בודד אלא במסה שמהווה חיץ בין אזורים משמעותיים, יש את האזור התיירותי ממערב של חוף הים שמתחבר דרך ציר אבא אבן, יש את אזור התעשייה שהוא אינטנסיבי ולפי התכניות הדופן אמורה להיות עוד יותר אינטנסיבית מכפי שהיא כרגע, בתווך יש לנו שכונת מגורים שקטה שהפארק הספציפי שנמצא במקומו קושר בין הרקמות השונות האלה ומהווה גם חיץ שמונע את המטרדים ההדדיים, לכן אנחנו לא מדברים בעצים בודדים שמפריעים לאיזה שהוא פרויקט בניה אלא בממשק חשוב באמת.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לתת לעוד שניים אחרונים את זכות הדיבור ונעשה את זה בקצרה, שרון אליהו שנמצא איתנו בזום בקצרה בבקשה.

שרון אליהו: שלום.

שרון אליהו: ב-2017 כשראיתי את הפרסום בעיתון פניתי ועשיתי את הבדיקה המינימלית.

שרון אליהו: הרי הפרסום העיתון, המלל, אמור להיות הטריגר לאזרח להתחיל את הבדיקות האם התכנית נוגעת לו או לא.

שרון אליהו: בפרסום בעיתון אין שרטוטים, אין תרשימים, אין קו כחול.

שרון אליהו: יש מלל.

שרון אליהו: אני קראתי את המלל ובעקבות הקריאה הזאת פניתי גם לנת"ע כדי להיות זהיר ובנת"ע אמרו לי ב-2017 בזמן שעוד יכולתי להתנגד 'נעצר באבא אבן, לא נכנס לנעמי שמר' לו לא היו מטעים אותי, היינו מתנגדים.

שרון אליהו: לפני כחודש שלט של 20 סמ' על 20 סמ' זה מה שעורר את כל המהומה שאנחנו חווים כרגע.

שרון אליהו: 500 עותרים מהרצליה שחתמו על העתירה, ארבע כתבות בעיתון, דיון בוועדת הכנסת, כל זה תוך חודש, ושלט של 20 סמ'.

שרון אליהו: תארו לכם שהיינו מקבלים את אותם 30,000 פליירים שהם טוענים שהם חילקו או שהיינו מקבלים את הפרסום הנכון, הרי היינו הופכים את העולם כדי לקבל את הריאה הירוקה שלנו.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שרון.

יוראי להב-הרצנו: סיגל ברניר בבקשה בקצרה.

סיגל ברניר: בסדר.

סיגל ברניר: אני מעלה את התמונה שהיא טובה מאלף מילים.

סיגל ברניר: אנחנו רואים פה את תוואי הוואדי שמתחיל מכביש חיפה ומגיע עד אבא אבן ובעקרון הולך לים.

סיגל ברניר: אני רוצה להגיד, אני שכנה אבל אני גם במקצועי מתכננת עירונית אז אני מסתכלת משני הכיוונים.

סיגל ברניר: לפני 20 שנה הכביש של ארבעה מסלולים היה צריך להתחיל פה בכביש החוף בתעלה הרומית ולהגיע עד פה.

סיגל ברניר: הצלחנו בהתנגדות לבטל את החלק הזה של הכביש ולהציל את כל העצים האלה ובכביש הזה של נעמי שמר, הוא בעצם סרח עודף של כביש כפול מזה וכסרח עודף כך הוא מתפקד.

סיגל ברניר: לעומת זה, יש פה מתווה נחל שכרגע יש מובל שלוקח את מימיו, אבל אנחנו מכירים את פארק המסילה בירושלים, אנחנו מכירים מקרים אחרים שתוואי נחל, הערך האקולוגי והתרבותי והעירוני שלו מלא ערך, אז זה לא עץ אחד שיישאר, אגב, ראיתי בתכנית, רוב העצים שמשאירים זה העצים שניטעו הרגע כשעשו את הכביש ההוא.

סיגל ברניר: עוד משפט אחד, זו הייתה הדרך שעירית הרצליה פיצתה אותנו אז על חלק הכביש שלא הצלחנו לצמצם ואז הם הציעו לנו פארק אינטנסיבי באזור ואמרנו 'לא, תשאירו את הטבע.

סיגל ברניר: אנחנו מוותרים על עוד חלק של פארק אינטנסיבי, אנחנו רוצים את הטבע', בעיקר כשעומדת להיות פה עכשיו תכנית מתאר כל כך אינטנסיבית של האזור הזה, ויש פה שכונת מגורים, מה שכל כך מקסים שבאמצע יש מרקם של טבע עירוני שבכל העולם נלחמים עליו היום ואנחנו מוותרים עליו כי זה כבר אולי מאוחר מדי.

סיגל ברניר: זה נראה הזוי.

סיגל ברניר: אני רוצה להודות לך ולוועדה הזאת כי החזרתם לי את האופטימיות בתפיסה של מערכת השלטון בדיון הענייני והמרתק הזה.

סיגל ברניר: אז המון תודה.

יוראי להב-הרצנו: תודה לך.

יוראי להב-הרצנו: אני תמיד אומר את זה לאזרחים, אנחנו עובדים אצלכם ולפיכך את לא צריכה להודות.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו ממש פה לשירותך.

יוראי להב-הרצנו: חברים אנחנו צריכים לנעול את הדיון.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להודות לך דני, עו"ד בירן, גלילה ועמירם על כך שהגעתם היום לכנסת כדי להשתתף בדיון החשוב הזה.

יוראי להב-הרצנו: פארק אהוד מנור וחורשת האקליפטוסים שנטועה לידו הם ריאה ירוקה חשובה למרקם החיים העירוני לאורחות החיים של תושבי הרצליה והשכונה.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצאתי מהדברים של נת"ע, לא השתכנעתי שניתנה לתושבים הזדמנות מספקת כדי להביע את התנגדותם, וחמור מכך, לא התרשמתי שנבחנו חלופות לבניה של המסילה הלוגיסטית כפי שמתוכננת על מנת להפעיל את קו הרכבת הקלה שעובר ברחוב אבא אבן.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש מנת"ע להעביר לוועדה את החלופות שנבחנו בשנים 2016 ו-2017 או קודם לכן, על מנת שנתרשם שהחלופות נבחנו ונפסלו.

יוראי להב-הרצנו: עוד אני מבקש להעיר לפקיד היערות שבעיני התשובות שלו פה מעוררות תמיהות ושאלות קשות ביחס לחובתו הרגולטורית להגן על הריאות הירוקות ועל העצים בישראל, העובדה שכורתים 45 עצים כדי לאפשר קו לוגיסטי, בעוד שיש כפי שעמירם הציג חלופות נוספות, היא בלתי נתפסת בעיני - - -

עמירם סטרולוב: יש עוד חלופות.

יוראי להב-הרצנו: יש עוד חלופות.

יוראי להב-הרצנו: היא בעיני בלתי נתפסת ומהווה, ואני אהיה עדין, פגיעה באמון הציבור ובחובה הרגולטורית שלהם לבצע את תפקידם.

יוראי להב-הרצנו: אני לא השתכנעתי שהחלופות נבחנו, ושוב, אני חוזר על בקשתי מנת"ע שתעביר את הדברים.

יוראי להב-הרצנו: אבקש מיו"ר הוועדה טסלר לקבוע ישיבת המשך שבה אנחנו נדון בחלופות ונבחן אותן למול מה שהוצג פה בוועדה.

יוראי להב-הרצנו: אני מודה לכל השותפים ולצוות הוועדה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.