ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 132, 2020-12-15 09:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב, אנחנו ב-15 בדצמבר ודנים בהצעת תקנות העיריות (מכרזים לקבלת עובדים)(תיקון), תש"ף-2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הדיון השלישי שלנו בתקנות האלה ואני אשמח, גלעד, אם נמשיך בהקראה מהמקום שבו עצרנו מהפעם הקודמת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק אני אזכיר לכל מי שמשתתף בדיון, הערות והארות, ב-ע' וב-א', אתם יכולים לכתוב בצ'ט, אני בזום ואני רואה ואני אתן רשות דיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק מבקשת, כיוון שאנחנו עוסקים בהקראה עכשיו, הערות ספציפיות יתקבלו עכשיו רק לדברים שאנחנו קוראים ודנים, אין עכשיו הערות על מה שדנו בעבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו השארנו כמה דברים פתוחים שעדיין עליהם יש חילוקי דעות ואמרנו שנחזור אליהם ואותם אנחנו נפתור בסוף בסוף, אז אני מבקשת, לא להתחיל עכשיו שוב פעם, מי שמקבל רשות דיבור, להתחיל מאיזה שהיא חוות דעת כללית על כל החוק, אלא ספציפית לנושאים ולסעיפים שאנחנו דנים כרגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גלעד, בבקשה.

 << דובר >> גלעד קרן: אנחנו בעמוד 16 בנוסח החדש, תיקון תקנה 29.

 << דובר >> גלעד קרן: תיקון תקנה 29.

 << דובר >> גלעד קרן: 28.

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנה 29 לתקנות העיקריות, במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) הפרוטוקול יכלול את הפרטים הבאים:

 << דובר >> גלעד קרן: פירוט הרכב חברי ועדת הבחינה והנוכחים הנוספים ותפקידם;

 << דובר >> גלעד קרן: פירוט ציוניהם של המועמדים בבחינות בכתב או בעל פה, ככל שנערכו;

 << דובר >> גלעד קרן: התרשמות חברי ועדת הבחינה מנתוני המועמד ביחס לדרישות המשרה, כגון השכלה, ניסיון תעסוקתי וניסיון ניהולי;

 << דובר >> גלעד קרן: החלטת ועדת הבחינה לרבות פירוט שמות חברי הוועדה, סדר עדיפותם של המועמדים, שם המועמד הנבחר או אם לא נמצא מועמד מתאים;

 << דובר >> גלעד קרן: הערות חברי ועדת הבחינה, לרבות הסתייגויות מהחלטתה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הערות לסעיף הזה.

חמי לפידור: בתקנה קטנה (8) פירוט שמות חברי הוועדה, זה כבר קיים בסעיף קטן (2), זה פשוט פעמיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר להוריד את זה אם כך.

מרב אמיר: אני חושבת שזה בהקשר של החלטה שלהם.

 << דובר >> גלעד קרן: לא, ב-(8) הכוונה מה כל אחד מהם החליט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ב-(8) זה החלטה, ב-(2) הפרוטוקול כולל את ההרכב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צודק גלעד, זה לא אותו דבר.

תומר רוזנר: כן, לא בטוח שאנחנו רוצים שיפרטו בפרוטוקול מי הצביע למי.

תומר רוזנר: לא בטוח שזה נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אז אני מוחקת את 'לרבות פירוט שמות חברי הוועדה' בסעיף (8).

מרב אמיר: למה?

מרב אמיר: במדינה גם יש שמות, אם מפרסמים את הפרוטוקול או מוסרים אותו זה כמובן נמחק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש שמות, אבל בהחלטה צריך להגיד מי הצביע למי?

מרב אמיר: כן, גם בהחלטות, בהחלט, כתוב מי הצביע למי.

מרב אמיר: את הציונים שנתנו חברי הוועדה.

חמי לפידור: אתם מדברים על אותו דבר.

חמי לפידור: ב-(6) כתוב התרשמות חברי ועדת הבחינה מהנתונים וכן הלאה וכן הלאה, אחר כך נימוקי החלטת הוועדה, זה ב-(9).

חמי לפידור: זה פשוט חוזר על עצמו, לא צריכים פעמיים לשמור את השמות, זה פשוט עניין טכני שאין לו שום מהות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זה לא נראה לי דרמטי, לא לכאן ולא לכאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר זה נראה לי דרמטי מהבחינה הזאת שצריך שכל הנימוקים וכל הדברים האלה ייכתבו ויפורסמו, אבל אם כתוב פעמיים את זה, לא נראה לי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשאיר את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גאולה ממשרד העבודה, מה היא רצתה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תיקון תקנה 12.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גאולה ממשרד העבודה, כפי שאמרנו, אנחנו דנים בהערות כל פעם לגבי מה שאנחנו קוראים ואחרי זה אנחנו חוזרים לדברים שכבר עברנו עליהם בעבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמשיך, גלעד, תיקון תקנה 30.

 << דובר >> גלעד קרן: תיקון תקנה 30.

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנה 30 לתקנות העיקריות –

 << דובר >> גלעד קרן: תקנה 30 מדברת על מינוי המועמדים, תקנה (ד) שנמחקת אמרה שאם לא נתמנה למשרה מועמד כשיר מותר להעסיק עובד על פי חוזה מיוחד באותה משרה ובתנאי שהוא יועמד בפני בחינה תוך שישה חודשים מתוך קבלתו לעבודה.

 << דובר >> גלעד קרן: הסעיף הזה, משרד הפנים מציע למחוק אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש למישהו הערה לגבי המחיקה הזאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חוזרת שוב, הסעיף שנמחק פה זה לא נתמנה למשרה מועמד כשיר מותר להעסיק עובד על פי חוזה מיוחד באותה משרה ובתנאי שיועמד בפני ועדת בחינה תוך שישה חודשים מיום קבלתו לעבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד הפנים, אתם רוצים להסביר מדוע?

מרב אמיר: יש הליך למינוי של עובד.

מרב אמיר: אם לא נמצא עובד בוועדת בחינה אז יש הליך למילוי מקום שהוא גם צריך להיות שוויוני, הוגן ושקוף ואין מקום לקבוע איזה הסדר שהוא לא ברור כזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, אני נוטה להסכים.

תומר רוזנר: כן, כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אין בעיה.

 << דובר >> גלעד קרן: תיקון תקנה 31.

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנה 31 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "ראש הרשות המקומית לא ייתן אישור למסירת מידע, כולו או חלקו כאמור, אלא ככל שאין איסור לפי הוראות כל דין על מסירתו".

תומר רוזנר: אני רק אסביר.

תומר רוזנר: הסעיף הזה זה זכותו של מועמדים למכרז לקבל מידע על תוצאות המכרז ועל כמובן התהליכים וכפי שנאמר כבר על ידי עורכת דין אמיר יש דברים שיש עליהם חיסיון, מבחינת פרטיות, מבחינת טעמים שונים של הוראות הדין ולכן במצב שיש חיסיון כזה צריך למחוק את הדברים שהם לא רלוונטיים, לא שהם לא רלוונטיים, שהם חסויים.

אליהו ברוכי: אבל זה לא נוגד את חופש המידע הבסיסי שיש.

מרב אמיר: לא, ודאי שלא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמשיך.

 << דובר >> גלעד קרן: החלפת כותרת הפרק השני.

 << דובר >> גלעד קרן: – צריך להיות 31.

 << דובר >> גלעד קרן: בכותרת לפרק שני בתקנות העיקריות, במקום "על פי חוזה מיוחד" יבוא "זמנית".

 << דובר >> גלעד קרן: הכותרת של הפרק השני תהיה 'העסקה זמנית' במקום העסקה 'על פי חוזה מיוחד'.

 << דובר >> גלעד קרן: תיקון תקנה 34.

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנה 34 לתקנות העיקריות –

משנה יבוא: "(ב) המנהל הכללי של הרשות המקומית רשאי, מטעמים מיוחדים, להאריך העסקה לפי תקנת משנה (א) לתקופות נוספות של עד שלושה חודשים בכל פעם, ובלבד שסך כל התקופות הנוספות לא יעלה על שנה, ושנוכח לדעת כי ננקטו כל הפעולות הדרושות לאיוש המשרה כדין וכי ההארכה דרושה לשם השלמת הליך המכרז.

משנה יבוא: "

תומר רוזנר: בעצם מה שמדובר כאן זה על העסקה זמנית של אדם כאשר נגיד התפנתה משרה באופן פתאומי וצריך עכשיו מילוי מקום, אז אפשר להעסיק אותו לשישה חודשים או עד שנה למעשה ובלבד שבתקופה הזאת מנצלים את הזמן בשביל לעשות את המכרז שצריך לעשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

 << דובר >> גלעד קרן: ביטול תקנות 35 ו-35א תקנות 35 ו-35א לתקנות העיקריות – בטלות.

תומר רוזנר: שוב, התקנות האלה עוסקות בהעסקה לפי חוזה מיוחד במקרים שמנויים בתקנות עצמן.

תומר רוזנר: כיוון שמשרד הפנים מבקש לבטל את האפשרות להעסקה על פי חוזה מיוחד אלא לעבור להעסקה זמנית לפי הכללים שנקבעו אז אין צורך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אין טעם בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אני רואה ש-35א מתייחס ספציפית לכבאים.

תומר רוזנר: כן, שזה בכלל לא רלוונטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמשיך.

 << דובר >> גלעד קרן: תיקון טופס א'.

 << דובר >> גלעד קרן: בטופס א', בסופו יבוא: "מועמד אשר מבקש התאמות בהליכי קבלה לעבודה מחמת מוגבלותו יפרט את הצורך בהתאמות ויצרף מסמכים או חוות דעת המעידים על הצורך".

 << דובר >> גלעד קרן: ביטול טפסים ב' ו-ג'.

 << דובר >> גלעד קרן: טפסים ב' ו-ג' לתקנות העיקריות – בטלים.

 << דובר >> גלעד קרן: טופס ד' נמחק למעשה כי בשל החלטה של הוועדה שאנחנו לא עוסקים כרגע בעניין עבר פלילי.

 << דובר >> גלעד קרן: אני עובר לסעיף האחרון.

 << דובר >> גלעד קרן: תחילה ותחולה.

 << דובר >> גלעד קרן: תחילתה של תקנה 9(2) לתקנות אלה ביום – משרד הפנים לא הציע לנו בנוסח שהוא העביר מועד, אני מציע שהם יגידו מה הם רוצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עמדתכם, גלית?

 << דובר >> גלעד קרן: אני רק אקרא את פסקה (3).

תומר רוזנר: הכוונה היא לפרסום של המכרזים באתר של משרד הפנים.

תומר רוזנר: אתם ערוכים לזה כבר?

גלית וידרמן: כן, אנחנו ערוכים לזה, אבל אנחנו נציע, כדי לתת לרשויות מועדי היערכות.

משה ארבל: ולמה רק מכרז פומבי ולא מכרז פנימי גם?

גלית וידרמן: שזה יהיה ה-1 באפריל כדי שתהיה לרשויות המקומיות תקופת היערכות.

תומר רוזנר: אז כל התקנות בעצם יהיו מ-1 באפריל.

חמי לפידור: אני חושב שאנחנו צריכים קצת יותר זמן כי אם צריכים לעשות התקשרויות עם כל מיני מכונים אז זה דבר שלוקח זמן.

חמי לפידור: צריך לזכור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה הם הציעו?

גלית וידרמן: את ה-1 באפריל, גברתי יושבת הראש.

חמי לפידור: אני חושב שצריכים תקופת היערכות קצת יותר ארוכה כי אנחנו צריכים להתקשר עם מכונים, זה הליך שלוקח זמן.

חמי לפידור: צריך לזכור שזו לא התקשרות אחת, זה התקשרות של 270.

משה ארבל: אין להם פטור ממכרז בהתקשרות עם המכונים, הם צריכים לצאת למכרז כנראה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

תומר רוזנר: לא בהכרח.

משה ארבל: למה?

תומר רוזנר: כי זאת התקשרות קטנה.

משה ארבל: למה?

משה ארבל: אם יש לך 100 מועמדים זו התקשרות גדולה.

משה ארבל: אם זו רשות מקומית גדולה?

תומר רוזנר: 100?

תומר רוזנר: אוקיי.

חמי לפידור: אל תשכחו שזה הרבה מאוד מכרזים בשנה, כלומר זה יכול להיות עשרות ומאות ומאות רבות של אנשים בשנה.

חמי לפידור: זה פשוט הליכי מכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, רן קידר ביקש התייחסות ספציפית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לאיזה סעיף רצית להתייחס, רן?

רן קידר: אני מבקש תקנה 35 חדשה, בסוף התקנות, על מנת לשמור מצב קיים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה 34.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה 35?

רן קידר: כפי שעשינו בעניין ועדת הבחינה, להוסיף תקנה שאומרת שאין בתקנות האלה כדי להחליף חובת מכרז פנימי לפי כל דין, הסכם קיבוצי, הסדר קיבוצי או נוהג קיים.

רן קידר: אני רוצה להזכיר שבצו המועצות המקומיות נוהל קבלת עובדים לעבודה תשל"ז-1977 יש חובת מכרז פנימי גם במועצות מקומיות וגם במועצות אזוריות ולכן ההסתדרות מבקשת לשמור מצב קיים בנושא הזה כפי ששמרנו על מצב קיים בנושא של הרכב ועדת הבחינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה רוצה להתייחס, תומר?

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: אני מציע לא להתייחס לנושא הזה, יש הליכי איוש משרות שכותבים למכרזים פומביים, יש מגוון הליכים שמתאפשרים על פי הדין הקיים.

תומר רוזנר: הם לא מוסדרים בחקיקה, גם לא בשירות המדינה.

תומר רוזנר: יש אפשרות להעברה ממשרה למשרה, יש אפשרות של איתור בגופים ציבוריים אחרים, יש כמובן את המכרז הפנימי במקרים המתאימים ויש עוד סדרה של אפשרויות לאייש משרות לפני שמגיעים למכרז פומבי.

תומר רוזנר: לייחד דווקא את העניין של מכרז פנימי כאן זה לא רצוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כיוון שאני לא מכירה את הסוגיה הזאת מי יכול להסביר לי למה הוא מתכוון?

תומר רוזנר: אני אסביר.

תומר רוזנר: התקנות האלה עוסקות במכרז פומבי לאיוש משרות או בפטור ממכרז לאיוש משרה, אבל כשמתפנה משרה ברשות מקומית זה לא אוטומטית הולכים למכרז פומבי, יש אפשרויות איוש בהליכים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של מכרז פנימי?

תומר רוזנר: יש אפשרות קודם כל לעשות העברה ממשרה למשרה של עובד שסימנו אותו, שהרשות המקומית סימנה אותו, הוא באותה דרגה נגיד, ואז מעבירים אותו ממשרה אחת למשרה אחרת.

תומר רוזנר: העברה ממשרה למשרה, זה נעשה גם ללא מכרז פנימי, אם הוא מסכים והרשות המקומית רוצה אפשר להעביר עובד ממשרה למשרה.

גלית וידרמן: בהליך של ניוד.

תומר רוזנר: בהליך של ניוד.

תומר רוזנר: אם זה לא קורה יש אפשרות לעשות מכרז פנימי.

תומר רוזנר: עושים מכרז פנימי ואז כל עובדי הרשות המקומית יכולים להתמודד במכרז.

תומר רוזנר: גם אם במכרז פנימי לא מוצאים יש עדיין אפשרויות נוספות להעביר, יש עוד אפשרויות, נדמה לי שגם ברשויות מקומיות, זה אני לא בטוח, אפשרות להביא מצה"ל, אפשרות להביא מכל מיני - - -

גלית וידרמן: לא, אין לנו אפשרות.

תומר רוזנר: אין אפשרות כזו.

תומר רוזנר: אבל יש אפשרויות נוספות שהן לפני שמגיעים למכרז פומבי.

תומר רוזנר: אם כל האפשרויות האלה שהן אפשרויות שנעשות לפני שבכלל מאיישים את המשרה במכרז פומבי, אז מפרסמים מכרז פומבי ואז התקנות האלה נכנסות לפעולה.

רן קידר: אם אפשר אני מבקש את רשות הדיבור.

רן קידר: הבעיה היא שהתקנות האלה הן בעצם עושות דבר מבורך כשהן מאחדות את הדין בכל הרשויות המקומיות.

רן קידר: בעבר הייתה הפרדה בין מועצות מקומיות, מועצות אזוריות ועיריות, היו תקנות נפרדות.

רן קידר: במועצות המקומיות הייתה חובת מכרז פנימי במסגרת הדין.

רן קידר: נכון לעכשיו הדבר לא ברור ולכן חשוב לקבוע בתקנות האלה, מכיוון שאנחנו מאחדים את הדין חשוב לקבוע שיש עדיין חובת מכרז פנימי במועצות המקומיות ובמועצות האזוריות אחרת אנחנו נגרום למצב שיהיה בלבול ולא נדע מה הדין הקיים.

חמי לפידור: לא יהיה בלבול.

חמי לפידור: אני אתן דוגמאות.

חמי לפידור: במועצות מקומיות ובמועצות אזוריות, בצו המועצות המקומיות (נוהל קבלת עובדים), זה השם של זה, זה צו, חשוב שנבין ממתי זה בערך, לפני שיוצאים למכרז פומבי הייתה חובה לפרסם מכרז פנימי.

חמי לפידור: עכשיו בהרבה מאוד מקרים מדובר על מועצות קטנות, עכשיו לצורך העניין אני צריך עובד סוציאלי, מי העובדים הסוציאליים שיש לי ברשות אני יודע, אז הייתי מפרסם מכרז, ממתין, כלומר מראש הייתי דוחה את כל היציאה למכרז פומבי בסדר גודל של חודש.

חמי לפידור: אין לזה תכלית.

תומר רוזנר: לא, אבל האמירה הזאת, זה לא רלוונטי אם זה היה ההסכם הקיבוצי.

חמי לפידור: לא, זה לא הסכם קיבוצי.

חמי לפידור: זה לא מכוח הסכם קיבוצי.

תומר רוזנר: חוקת העבודה לעובדי הרשויות המקומיות חלה במועצות האזוריות?

קריאה: חוקת העבודה חלה.

תומר רוזנר: יופי, חוקת העבודה קובעת חובת מכרז פנימי?

חמי לפידור: לא, היא לא קובעת.

גלית וידרמן: לא, החוקה לא, אבל אנחנו נתנו לזה - - -

חמי לפידור: היא לא קובעת חובת - - -

גלית וידרמן: לא, רגע, רק שנייה, בואו נעשה הבדל.

גלית וידרמן: החוקה לא קובעת את המכרז הפנימי, אבל מה שנתנו לזה ביטוי בהחלט זה בעניין של ההרכבים של הוועדות וכן שם אנחנו בהחלט נתנו ביטוי לייצוג של נציגי ההסתדרות ובעניין הזה - - -

תומר רוזנר: זאת לא השאלה.

תומר רוזנר: לא, השאלה היא אחרת.

תומר רוזנר: חובת קיומו של מכרז - - -

גלית וידרמן: אם יהיה קודם מכרז פנימי ואחר כך מכרז חיצוני.

תומר רוזנר: למשל בעיריות, שזה לא מוסדר בתקנות בכלל, יש חובת מכרז פנימי או לא?

חמי לפידור: מכוח החוקה התשובה היא לא.

תומר רוזנר: מכוח מה?

גלית וידרמן: היום העיריות פועלות, מי שיש לו נוהג כזה כן מקיים מכרז פנימי ומי שאין לו נוהג כזה לא מקיים מכרז פנימי.

משה ארבל: רגע, מה זה נוהג?

משה ארבל: זה לא חלק מחוקת העבודה?

חמי לפידור: לא.

גלית וידרמן: זה לא חלק מהחוקה ויש עיריות שנוהגות כך ויש עיריות שנוהגות אחרת.

חמי לפידור: לא לפי חוקת העבודה.

גלית וידרמן: זה לא לפי החוקה, זה לפי הנוהג או לפי ההסדר מול ועד העובדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז הדאגה שמביע רן, אתם חושבים שאין לה מקום?

תומר רוזנר: לא, אין לה מקום.

רן קידר: לא, יש לה מקום.

חמי לפידור: הרבה יותר פשוט לאייש משרה במכרז פנימי.

גלית וידרמן: גם היום זה מכוח נוהג מול ועד העובדים וכך זה ימשיך.

רן קידר: לא, אבל אם אנחנו קובעים תקנות חדשות אז יכולים לבטל את כל המכרזים הפנימיים.

חמי לפידור: למה שיבטלו אותם?

חמי לפידור: זה הרבה יותר קל והרבה יותר מהר והרבה יותר טוב.

רן קידר: פשוט להדגיש את הפסיקה, הפסיקה של בית הדין הארצי לעבודה כחוט השני אומרת שיש חשיבות גדולה מאוד למכרז פנימי כדי לאפשר לעובדים להתקדם במקום העבודה ולתת להם עדיפות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אין מניעה.

גלית וידרמן: לנו אין התנגדות שזה יופיע.

חמי לפידור: אנחנו חושבים שזה לא נכון, התקנות לא מונעות, התקנות בנוסחן היום.

גלית וידרמן: לנו אין התנגדות שזה יופיע, במשרד הפנים אין התנגדות.

תומר רוזנר: וגם עם ניוד?

תומר רוזנר: את לא רוצה שזה יופיע?

גלית וידרמן: לא, אז אני אומרת, אבל אין סוף לזה.

תומר רוזנר: לכן אני אומר שיהיה אפשר להכניס - - -

גלית וידרמן: אין סוף ל - - - אבל אין מבחינתנו מניעה.

תומר רוזנר: אבל יש מניעה כי אם את משמרת - - -

גלית וידרמן: נכון, את כל הנוהגים שמופיעים - - -

חמי לפידור: אז בשביל מה צריכים את התקנות האלה עכשיו?

תומר רוזנר: דקה, דקה.

תומר רוזנר: אם את משמרת אפשרות מסוימת לאיוש משרה ולא מדברת על אפשרויות אחרות לאיוש משרה - - -

משה ארבל: אני חושב שכל עוד זה נוהג נכון לא למנוע את הקיום שלו, אבל כל עוד זה לא חלק מחוקת העבודה.

גלית וידרמן: אבל לא להביא אותו לידי ביטוי בתקנות.

משה ארבל: זאת אומרת אם אנחנו מפרים הסכם קיבוצי בתקנות האלה אסור שנגיע לשם.

תומר רוזנר: ודאי שלא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וזה לא מה שקורה.

חמי לפידור: התקנות האלה לא משנות הסכמים קיבוציים, הן לא פוגעות בהם.

חמי לפידור: הן מדברות על מכרז פומבי.

משה ארבל: אני וחבר הכנסת ברוכי רוצים להציע, אם יורשה לנו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את מגילות?

משה ארבל: לא, אנחנו מתואמים.

תומר רוזנר: חבר הכנסת ארבל, רק ברשותך.

תומר רוזנר: ההחלטה של הוועדה היא שכל התקנות ייכנסו לתוקף לרבות התקנה ב-1 באפריל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ב-1 באפריל, בסדר.

משה ארבל: למה 1 באפריל?

משה ארבל: זה יום השקר?

גלית וידרמן: אפשר ב-2 באפריל.

חמי לפידור: אם אפשר קצת יותר זמן.

משה ארבל: נתנו לך 2 באפריל, 24 שעות.

חמי לפידור: אני מודה לחבר הכנסת, איך אומרים?

חמי לפידור: 24 שעות זה מה שיעזור לי באמת לגמור את כל ה –

משה ארבל: ובכן, אנחנו רצינו להעלות - - -

חמי לפידור: אני אזכיר שמכרזים לקנות עט לוקח אין סוף זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם יודעים מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בואו נעשה את זה יום הפועלים, אחד במאי.

חמי לפידור: נפלא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, חבר הכנסת ארבל.

משה ארבל: בנוגע לסעיף 5, תיקון תקנה 2 לתקנות העיקריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זהו, אנחנו חוזרים?

משה ארבל: אם יורשה לי, אני ביקשתי רשות.

משה ארבל: אם אחר כך אז אחר כך.

תומר רוזנר: אני מציע שנעשה את זה בצורה הבאה, פשוט נעבור על התקנות כסדרן, יש גם דברים שנשארו פתוחים ובנוסח בפניכם אנחנו סימנו בצהוב את הדברים שנשארו פתוחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שימו לב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסח האחרון מה שבצהוב זה מה שעדיין פתוח.

תומר רוזנר: ובירוק זה דברים שצריכים להקריא, בעקבות דיוני הוועדה אנחנו מציעים נוסח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, בירוק זה השינויים שאנחנו הכנסנו וצריך לקרוא אותם.

תומר רוזנר: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר גמור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה, רבותיי חברי הכנסת, שננסה לעשות את זה מסודר, נעבור סעיף סעיף לפי הסדר, הדברים שעדיין במחלוקת נפתור אותם וכך נגיע כל אחד לדברים שרצו להעלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ששי שדה, אני רוצה שתכתוב לי בבקשה באיזה עניין אתה רוצה לדבר, לגבי איזה סעיף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי שאמרתי, אנחנו לא מדברים באופן כללי על התקנות, אלא הערות ספציפיות לסעיפים מסוימים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה.

 << דובר >> גלעד קרן: טוב, אני מציע שנעבור גם על הסימונים הצהובים שזה נושאים שהם פתוחים וגם על הסימונים הירוקים שזה בעצם נוסחים שאנחנו מציעים בעקבות ההחלטות של הוועדה בדיונים הקודמים, כי יש דברים שצריך להקריא אותם, שזה ניסוחים שונים מאשר במקור.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 1 זה רק מחיקה של המילים שהצענו, כבר אמרנו את זה בדיון הקודם.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 2 זה הנושא הראשון שהוא פתוח, זה נושא שמתקשר גם למה שמופיע בעמוד 3.

 << דובר >> גלעד קרן: זה נוגע גם לכל העניין של הערים הגדולות מה שנקרא וגם מהי משרה בדרגה גבוהה.

 << דובר >> גלעד קרן: אני אקריא את ההגדרה למשרה בדרגה גבוהה, בעצם את עמוד 2 ו-3, מה שמסומן בצהוב ואז אני מציע שנפתח את זה לדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

 << דובר >> גלעד קרן: ההגדרה שמציע משרד הפנים בעקבות הדיונים שלנו למשרה בדרגה גבוהה היא כזאת: ברשות מקומית דרגה ג' – משרה שדרגתה המרבית הינה 11 ומעלה בדירוג המנהלי או דרגה מקבילה לה בכל אחד מהדירוגים המקצועיים הנוהגים ברשויות המקומיות; ברשות מקומית דרגה ב' – משרה שדרגתה המרבית הינה דרגה 12 ומעלה בדירוג המנהלי או דרגה מקבילה לה בכל אחד מהדירוגים המקצועיים האחרים הנוהגים ברשויות המקומיות; ברשות מקומית דרגה א' – משרה שדרגתה המרבית הינה 13 ומעלה בדירוג המנהלי או דרגה מקבילה לה בכל אחד מהדירוגים המקצועיים האחרים הנוהגים ברשויות המקומיות; בשלוש הערים הגדולות – משרה שדרגתה המרבית הינה 14 ומעלה בדירוג המנהלי או דרגה מקבילה לה בכל אחד מהדירוגים המקצועיים האחרים הנוהגים ברשויות המקומיות; בתחתית העמוד ניתן לראות, אנחנו ביקשנו ממשרד הפנים להביא לנו הגדרות למהי רשות מקומית דרגה א', ב' ו-ג' כדי שנוכל באמת להבין מה ההצעה פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': והם הביאו?

 << דובר >> גלעד קרן: אנחנו נשמע.

 << דובר >> גלעד קרן: שלוש הערים הגדולות, הם מציעים שזה יהיה חיפה, ירושלים - - -

חמי לפידור: לנו יש הסתייגות מכל המבנה הזה ואם יורשה לי להסביר.

תומר רוזנר: רגע, רק תן לו לסיים.

 << דובר >> גלעד קרן: אני אקריא גם בעמוד 3 כי זה מתקשר לאותו נושא של הערים הגדולות.

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנה 2 לתקנות העיקריות בפסקה (9) מוסיפים את (ב):

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה דירוג המח"ר?

תומר רוזנר: מח"ר זה אקדמאים.

 << דובר >> גלעד קרן: זה פטור ממכרז לדרגות נמוכות, בכל שאר הרשויות זה היה דרגה 7 או 37 וכאן לגבי שלוש הערים הגדולות זה 8 או 38.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, מר לפידור.

חמי לפידור: אני אסביר.

חמי לפידור: אנחנו חלוקים פה על משרד הפנים, הייתה לנו שיחה ארוכה מאוד איתם ואני אסביר איפה הבעיה.

חמי לפידור: הבעיה היא שכשאנחנו מדברים בדרגות ולא בתפקידים אנחנו יכולים להגיע למצבים אבסורדיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אם אתה תתחיל להיכנס פה לפירוט תפקידים אנחנו לא נצא מפה.

חמי לפידור: לא, יש הגדרה נורא פשוטה, מרמה של סגן מנהל אגף ומעלה, הרעיון היה שבעצם – כשהיה מדובר פה לפי הדרגות שמצוין פה כרגע זה מדובר על תפקידים של סגן מנהל אגף ומעלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נו, אז מה הבעיה עם זה?

חמי לפידור: אני אסביר.

חמי לפידור: אני אתן סתם דוגמה.

חמי לפידור: אם מדובר למשל ברשות מקומית דרגה ג', זו מועצה אזורית או מועצה מקומית, זה לא משנה, אז דרגה 11 למשל זו דרגה של מזכיר או מזכירה בבית ספר.

חמי לפידור: זאת לא הייתה הכוונה, הכוונה היא לשלוח את האנשים בתפקידים מרמה של תפקיד ניהולי וצפונה.

חמי לפידור: עוד דוגמה, למשל פסיכולוגים, פסיכולוג, מתח הדרגות שלו תלוי בתואר שלו, אם אני פסיכולוג מדריך אז מתח הדרגות שלי זה דרגה 42, לא זאת הכוונה.

חמי לפידור: הכוונה של הוועדה והכוונה של משרד הפנים בעצם היא לדבר על מהות התפקיד שהוא תפקיד בכיר.

תומר רוזנר: גורם מקצועי, זה לא חייב להיות בכיר.

חמי לפידור: כן, אבל, עוד פעם, אני אתן סתם דוגמה, לצורך העניין פסיכולוג שהוא מדריך שיש לו דרגה 42, אין הבדל בינו לבין פסיכולוג אחר, זה עניין של השכלה.

גלית וידרמן: אני אשמח להתייחס.

תומר רוזנר: מה הדרגה של הפסיכולוג האחר?

חמי לפידור: היא יכולה להיות 41 לצורך העניין.

תומר רוזנר: אז 41 גם חייב מבחן.

גלית וידרמן: אני מסכימה עם עורך דין לפידור שזה באמת יוצר מצבים אבסורדיים, אבל להיפך, כי אנחנו מדברים פה באמת על אנשים ששכרם גבוה ובהחלט הכוונה של משרד הפנים, ואגב התקנות הובאו אחרי דיון ארוך ומשמעותי ואחרי הסכמה משמעותית שגם נעשתה עם מרכז השלטון המקומי, כך שהדברים נעשו גם לפני הוועדה גם במרכז השלטון המקומי, אבל אנחנו מקבלים את ההערות ולכן יצרנו את התיקונים גם תוך כדי תנועה.

גלית וידרמן: אבל אני אומרת, אנחנו מסתכלים על הדירוגים המקצועיים, למעשה מדובר פה בדירוגים מקצועיים ששכרם מאוד גבוה.

גלית וידרמן: אם אנחנו מסתכלים, זה יכול להיות גם יועץ משפטי, שהוא אמנם לא בדרגה ניהולית, אבל הוא גורם מקצועי בכיר ששכרו מאוד גבוה ולכן באמת שאנחנו סבורים שהוא צריך לעבור - - -

חמי לפידור: הייתי שמח שהוועדה בבקשה תדע מה השכר של אדם בדרגה 11.

גלית וידרמן: אני לא הפרעתי לך, חמי, אז תן לי לסיים את המשפט.

חמי לפידור: בשמחה.

גלית וידרמן: ולכן הוא צריך לעבור מכון מיון.

גלית וידרמן: פסיכולוג שהוא גורם מקצועי בכיר, שהוא צריך להיות ראוי ומתאים לתפקידו ולכן הוא צריך לעבור מכון מיון.

גלית וידרמן: אנחנו כן סבורים שגם גורמים מקצועיים בכירים ברשות המקומית שהם מקבלים שכר מקביל לסגן מנהל אגף, אנחנו מדברים על סגן מנהל אגף ומקבילותיהם שצריכים לעבור מכון מיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שעל זה אין לאף אחד ויכוח.

תומר רוזנר: יש ויכוח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, אבל אני חושבת שהבעיה זה כשאין לך את ההגדרה של התפקידים עצמם בסוף יכול להיות שתמצאי את עצמך שמזכיר או מזכירה יצטרכו לעבור את המבחנים האלה כשבאמת הם לא בתפקיד ניהולי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם בנוסח הזה את מבטיחה את זה שאת לא פה מכניסה - - -

גלית וידרמן: אבל ההגדרה היא של הדרגה וההגדרה של הדרגה מבטיחה שמי שמקבל את הדירוג הזה – כי מה קורה?

גלית וידרמן: אם אני מגדירה את זה דרך הדרגה הזאת אנחנו יכולים לצערנו לייצר מצב של פוילישטיק, שאנשים ייקראו בדרגות מקבילות, הם ייקראו לצערנו בדרגה של נגיד מנהל תחום בכיר - - -

משה ארבל: מה, בישראל?

משה ארבל: לא יכול להיות.

גלית וידרמן: הם ייקראו בשמות אחרים.

חמי לפידור: אבל זה לא יכול לקרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בזה היא צודקת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוא נגיד, כל אחד הופך להיות מנהל של משהו.

גלית וידרמן: הם לא ייקראו סגן מנהל אגף, אבל הם גם לא יעברו את מבחני המיון האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה לגמרי שזה מינוח מקצועי - - -

גלית וידרמן: אז אני רוצה שאם השכר שהם יקבלו יהיה שכר זהה לסגן מנהל אגף הם כן יצטרכו לעבור את אותו הליך מיון וזה כן משהו שאנחנו רוצים להקפיד עליו.

חמי לפידור: בוא נעשה סדר, דרגה 11, השכר הגבוה בדרגה 11, כשאנחנו מדברים על 7,000 שקל בחודש, ברוטו.

מרב אמיר: אבל הם מקבלים בדרך כלל חוזה אישי.

חמי לפידור: זה השכר המופלא של אדם בדרגה 11 ברשויות המקומיות.

חמי לפידור: התפרעתי, 7,500 שקל.

חמי לפידור: זה השכר הגבוה שאנחנו מדברים עליו שאותו אדם, שאותה מזכירה או מזכיר בבית ספר מקבל.

חמי לפידור: למה מזכירות בית ספר הגיעו לדרגה 11?

חמי לפידור: כי חלק מהמשא ומתן בהסכם הקיבוצי, באה ההסתדרות ואמרה: אנחנו מתוך הפול של התקציב בהסכם המסגרת רוצים לקדם את המזכירות ולתת להן איזה שהוא קידום, את הקידום אנחנו נותנים להם באמצעות דרגה, ואז אמרו במקום דרגה 10 מי שהיא מזכירה ראשית תקבל דרגה 11.

חמי לפידור: מחר זה יכול לקרות אותו דבר בהמון הסכמים אחרים שאני יכול לעשות ויחליטו, לא יודע, לקדם כל מיני עובדים במסגרת עלות כלכלית שההסתדרות אומרת שהיא עכשיו שמה כסף מהפול שיש לה בהסכם המסגרת ועם זה היא מקדמת את העובדים.

 << דובר >> גלעד קרן: אבל זה לא רלוונטי איך הדרגות של אותו עובד, אנחנו מדברים פה על מכרז לפני שהוא נבחר לתפקיד ולכן זה לא השאלה באיזה דרגה הוא נמצא כרגע.

חמי לפידור: זה דרגת השיא במתח, נכון.

 << דובר >> גלעד קרן: - - - לא קשורה לדרגה האישית שאתה מדבר עליה.

חמי לפידור: ממש לא, אתה יכול להיכנס בדרגה 7 ואתה יכול להיכנס - - -

 << דובר >> גלעד קרן: יש מתח דרגות במכרז.

 << דובר >> גלעד קרן: אם הוא בין 10 ל-12 ברשות מקומית דרגה ב'.

חמי לפידור: 12-10 ברמה ב' לצורך העניין זה סגן מנהל אגף.

 << דובר >> גלעד קרן: בסדר, אם הוא היה 11-10 ונתנו לו דרגה אישית 12 או משהו כזה זה - - -

חמי לפידור: לא, זה לא אישית.

 << דובר >> גלעד קרן: זה מה שאמרת עכשיו.

חמי לפידור: תראו, יש חוברת מסלולי קידום שהיא הסכם קיבוצי ובחוברת הזאת, שזה חלק מחוקת העבודה, ליד כל תפקיד יש את המתח הדרגות באותו תפקיד.

חמי לפידור: אם אני לצורך העניין מנהל חשבונות סוג 1, אז יש לי מתח דרגות, אני סוג 2 יש לי מתח דרגות, אם אני עכשיו חשב שכר מסוג כזה יש לי מתח דרגות מסוים ולכן לבוא ולהגיד שלצורך העניין אם מזכירת בית ספר, ששיא המתח שלה הוא דרגה 11, זה התפקיד הבכיר, זה קצת, סליחה שאני אומר, איך אומרים?

חמי לפידור: או עובד שלא ממונה על אף עובד, שרק בגלל זה שיש לו השכלה, שהוא בעל תואר שני הוא לכאורה זכאי למתח דרגות יותר גבוה.

חמי לפידור: דיברנו על פסיכולוגים, עם כל הכבוד רוב הפסיכולוגים אצלנו עובדים במשרות חלקיות, זאת אומרת אלה לא עובדים שעובדים ב-100% משרה, זה גם צרה שיש לנו אותה, אבל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבל שזה כך.

חמי לפידור: האמת שחבל, אבל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להוסיף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה עוד - - -

חמי לפידור: פשוט זה ימנע מאיתנו בהסכמים הבאים מה שנקרא - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חגית מגן.

חמי לפידור: חגית מגן היא ממרכז השלטון המקומי, היא הבוסית שלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אה, היא הבוסית שלך, נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חגית רצתה להוסיף על העניין הזה של המשרד בדרגה גבוהה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היי, חגית.

חגית מגן: אהלן, בוקר טוב.

חגית מגן: חמי אמר את הכול, אבל רק לחדד את העיוות.

חגית מגן: הנוסח כרגע בהצעתו יכול ליצור, למשל אצל פסיכולוגים, יכול להיווצר מצב אצל פסיכולוג שהכפיף יהיה במתח דרגות גבוה יותר מהממונה שלו וזה רק בגלל ההשכלה.

חגית מגן: את הממונה אני לא אשלח למכון מיון ואת הכפיף אני אצטרך לשלוח למכון מיון כי הוא בהשכלתו פסיכולוג מדריך.

חגית מגן: אני לא חושבת שרמת השכר היא זו שצריכה להכריע כאן, כן או לא, אלא באמת, כמו שחמי ציין וכמו שאנחנו מבקשים, שזה יהיה תפקיד ברמת סגן מנהל אגף ומעלה, אחרת זה יוצר לי פה בלגן שלם עם תפקידים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשאתם מגדירים תפקיד בדרגת סגן מנהל אגף ומעלה, אתם יכולים לעשות חיתוך של מה - - -

חמי לפידור: יש היום הנחיות מאוד מפורשות של משרד הפנים, יש להם תקינה שהם יצאו איתה, מתי זה יכול להיות אגף, מתי זה יכול להיות מחלקה, מתי זה יכול להיות מינהל.

גלית וידרמן: אבל מרכז השלטון המקומי מתנגד אליה.

חמי לפידור: מה לעשות?

חמי לפידור: פרסמת את זה כחוזר מנכ"ל זה מחייב אותי, מה אני יכול לעשות עם זה?

גלית וידרמן: במידה שמרכז השלטון המקומי יקבל את התקינה שלנו אז אנחנו נשמח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם לא מקבלים?

משה ארבל: יש להם שיקול דעת?

גלית וידרמן: הנה, העמדה שהם הביעו - - -

חמי לפידור: אנחנו יכולים להביע עד מחרתיים, פרסמתם חוזר מנכ"ל מה אני יכול לעשות?

משה ארבל: בזמני זה לא היה קורה.

חגית מגן: אבל אנחנו יודעים מי זה סגן מנהל אגף, מי זה מנהל אגף מי זה סמנכ"ל, מי זה ראש מינהל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא יכולים בסעיף אחד בתקנות האלה להתחיל להיכנס לכל תפקיד ולהגדיר אותו ולהגיד זה ככה וזה ככה ובתפקיד בפסיכולוגים זה רק יהיה ככה ו – חייבים למצוא פה איזה שהיא דרך להגדיר באופן כולל.

חמי לפידור: הגדרנו את זה, ברגע שאנחנו מגדירים סגן מנהל אגף פסיכולוג הוא לא סגן מנהל אגף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הרגע אתם אמרתם שאת ההגדרות של משרד הפנים אתם לא מקבלים.

חמי לפידור: לא, דקה אני אסביר.

חגית מגן: אני לא מקבלת את המכסה, לצורך העניין.

חגית מגן: אני מקבלת את ההגדרות, אבל לא את המכסה המומלצת, את המכסה כמה סגני מנהלי אגפים וכמה אגפים וכמה מחלקות יהיו בכל רשות מקומית יקבע ראש הרשות שנבחר.

חגית מגן: הוא קיבל את אמון הציבור כדי לנהל את הרשות.

חגית מגן: אני במחלוקת עם משרד הפנים על עצם המכסה, לא על עצם ההגדרה מהו אגף שהוא מאגד תחתיו שתי מחלקות וכך וכך עובדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, אז אם אתם לא מתווכחים על ההגדרה אז אפשר ללכת על ההגדרה הזו.

חגית מגן: בהחלט.

תומר רוזנר: משרד הפנים מתנגדים לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד הפנים, מה אתם אומרים?

גלית וידרמן: אין לנו יכולת ש – משרות מקצועיות בכירות שאחר כך לא תהיה לנו יכולת בעניין הזה לדעת אם קראו להם בשם כזה או אחר ברשות המקומית ולא - - -

משה ארבל: מה אתם מציעים חוץ מדרגה?

גלית וידרמן: אנחנו מציעים לפי דרגה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפי דרגה, כמו שזה כתוב עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתקשה פה למצוא איך אני - - -

תומר רוזנר: אגב, אני רק אציין שגם בשירות המדינה ההבחנות שנעשות לגבי מכרזים מסוגים שונים ופטור ממכרזים נעשות לפי הדרגות ולא לפי תפקידים.

תומר רוזנר: כך שאני חושב, אני מציע לוועדה לאמץ את מה שמשרד הפנים מציע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עמדתכם, חברי הכנסת?

חמי לפידור: זה יוצר עיוות לא הגיוני.

משה ארבל: תסביר לי ממה אתה חושש.

משה ארבל: הרי יציאה למכון זה לא – כשאתה אומר לי שיש כפיף וממונה אני מבין אותך שלמשל תנאי השכר שלהם שונים וכדומה, אבל יציאה למכון מיון זה לא חזות הכול.

משה ארבל: זאת אומרת יכול להיות מצב שהממונה למשל יהיה פטור והכפיף יהיה חייב, אבל בסוף בסוף אנחנו כאזרחים נרוויח שאלה שישרתו אותנו הם יהיו הטובים ביותר שנבחרו.

משה ארבל: זו המטרה, בשביל זה אנחנו כאן.

חגית מגן: אני יכולה להציע הצעת פשרה, בבקשה?

חגית מגן: על מנת שנוכל לקבל את זה ככה אני אצטרך שברשות רמה ג' משרה גם בדרגה 12.

תומר רוזנר: לא, לא, מה זה השוק הזה?

חגית מגן: ואז בדרגה 12 אין לי בעיה עם הפסיכולוגים שזה 42 המקביל, אין לי בעיה עם מזכירות בתי הספר, כי המקסימום היום זה 11.

חגית מגן: אני אדע גם מול ההסכמים הקיבוצים לחסום דרגה 12 לתפקידים שהם לא ניהוליים.

חגית מגן: אבל לפחות אני אדע את זה מראש.

חגית מגן: אני יכולה לחיות עם זה אם ברמה ג' יהיה כתוב פה דרגה 12 ולא 11.

חגית מגן: אגב, כמו שסיכמנו עם משרד הפנים.

משה ארבל: לא, אבל לפני שאת מציעה הצעת פשרה אני רוצה להבין באמת את הרציונל.

משה ארבל: ממה אתם חוששים?

משה ארבל: מה הפחד?

חמי לפידור: אני אסביר את הרציונל.

חמי לפידור: קודם כל מדובר על עלויות כלכליות.

משה ארבל: בסדר.

חמי לפידור: בוא נתחיל ככה, זה לא בסדר, כי איך אומרים?

חמי לפידור: אני לא יודע אם אתם זוכרים, אני זוכר תוכניות הבראה ברשויות המקומיות לפני בערך כעשור וקצת שפה רשויות מקומיות לא שילמו משכורות, לא שילמו פנסיות, לא שילמו כלום והם פשטו את הרגל.

חמי לפידור: אז אני קודם כל כל הצעה תקציבית שיש מאוד מפחידה אותי.

חמי לפידור: אני אומר מניסיון אישי שלי.

משה ארבל: גם עובדים עולים כסף.

משה ארבל: אני מעדיף שהעובד הטוב ביותר יהיה.

חמי לפידור: אני לא אמרתי שלא, אבל עוד פעם, אני לא חושב שבשביל לקלוט מזכירת בית ספר, נניח שאתה צריך לשלוח אותה - - -

משה ארבל: עזוב, אף אחד לא דיבר על מזכירה.

חמי לפידור: אבל זה לא מה שקורה.

משה ארבל: לא, זה גם בנוסח של משרד הפנים לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, אני אכריע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נלך עם משרד הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו הפעם נלך עם משרד הפנים.

משה ארבל: שלא יתרגלו רק.

תומר רוזנר: אבל משרד הפנים לא השלים לנו את ההגדרות, מה זה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, מה זה הגדרה של רשות מקומית דרגה א', דרגה ב'.

מרב אמיר: כן, רשות מקומית דרגה א' זו עירייה בה לפי מרשם האוכלוסין למעלה מ-100,000 תושבים, רשות מקומית דרגה ב' זו עירייה שבה לפי מרשם האוכלוסין עד 100,000, או 100,000 תושבים ומטה, כי 100,000 לא יהיה לא פה ולא פה, וכן מועצה אזורית בה לפי מרשם האוכלוסין למעלה מ-20,000 תושבים והיא הוכרה על ידי סגן הממונה על השכר באוצר לצורך הסכמי השכר כרשות מקומית דרגה ב'.

מרב אמיר: רשות מקומית דרגה ג' זו מועצה מקומית או אזורית למעט מועצה אזורית בה למעלה מ-20,000 תושבים והוכרה על ידי סגן הממונה על השכר באוצר לצורך הסכמי שכר - - -

חמי לפידור: למשל יש לי מועצה, סליחה שאני אומר - - -

משה ארבל: שנייה רק, קודם נבין, אחרי זה נתווכח.

תומר רוזנר: כן, בדיוק.

תומר רוזנר: מה עם איגוד ערים?

מרב אמיר: איגוד ערים, הדרגה שלו היא בהתאם לרשות הגדולה ביותר.

תומר רוזנר: אז צריך להגיד את זה.

מרב אמיר: זה רשום באיגודי הערים.

תומר רוזנר: מה זה באיגודי ערים?

מרב אמיר: זה מוסכם לגבי איגודי הערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל צריך שזה יהיה כתוב.

משה ארבל: למה שזה לא ייאמר במפורש?

משה ארבל: הרי יש בהגדרות רשות מקומית, עירייה, מועצה מקומית או איגוד ערים.

משה ארבל: אז שתהיה התייחסות ספציפית לאיגוד ערים מה ההגדרה שלו פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסעיף של איגוד ערים צריך להיות כתוב, גם אם את חושבת שזה זה הדבר הזה צריך להיות כתוב.

מרב אמיר: אוקיי.

מרב אמיר: אז איגוד ערים, הדרגה שלו נקבעת לפי הרשות הגדולה ביותר.

תומר רוזנר: שחברה בו.

מרב אמיר: כן.

חמי לפידור: אם אני שם את כל המועצות, כמו שמשרד הפנים פיצל בין המועצות האזוריות עד 20,000 תושבים ומעל 20,000 תושבים, ברור שצריך לעשות אותו דבר לגבי המועצות המקומיות.

תומר רוזנר: זה לא קיים.

תומר רוזנר: למה אתה מציע דברים שלא קיימים במסגרת יחסי השכר בין השלטון המקומי – סליחה רגע, יש הבדל בין מועצה מקומית בהסכמי השכר בין מועצה קטנה לגדולה?

תומר רוזנר: התשובה היא לא.

חמי לפידור: התשובה היא שלפעמים כן.

חמי לפידור: לכאורה כל המועצות האזוריות הן רמה ג', לפי החוקה כל מועצה אזורית היא רמה ג', רק מה שקרה לאורך השנים שנוצרו מועצות אזוריות גדולות של 50,000 תושבים ואז הם הלכו לממונה על השכר, אמרו לו: אהלן, תהיה אלינו נחמד ותאשר לנו לפעול כמו רמה ב', וזה מה שקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל בפועל אתה אומר שהם רמה ג'.

חמי לפידור: דה פקטו לפי החוקה עצמה זה ג'.

חמי לפידור: אני אתן סתם דוגמה, שנים רבות רמת השרון רצתה להמשיך להיקרא מועצה מקומית, מכל מיני שיקולים פנימיים שלהם, פנים יישוביים.

חמי לפידור: פרדס חנה-כרכור, למשל, גם כן הרבה מאוד שנים, למה?

חמי לפידור: כי הם אמרו שזה הצביון, רוצים לשמר את השם מועצה מקומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כפריים.

חמי לפידור: אנחנו כפריים, נכון.

חמי לפידור: ברור שהם הרבה מעל 20,000 תושבים, הם כבר מזמן שכחו מתי הם היו 20,000 תושבים.

משה ארבל: אבל זה לא הפרמטר היחיד, 20,000.

חמי לפידור: לא, אבל היועץ המשפטי של הוועדה לעניין החוקה, אז אני אומר - - -

תומר רוזנר: לא אמרתי לעניין החוקה, ממש לא אמרתי לעניין החוקה.

חמי לפידור: אז אני אומר, קודם כל ברגע שאני קורא למשהו, אני אומר, כמו שאנחנו עושים הפרדה במועצות האזוריות עד 20,000 תושבים ומעל 20,000 תושבים, אז גם לגבי המועצות המקומיות, הרי מה ההבדל?

חמי לפידור: רק בגלל שקוראים לזה מועצה מקומית?

חמי לפידור: לא צריך לעשות את הדיפרנציאציה.

מרב אמיר: אז הממונה על השכר לא יאשר אותן.

חמי לפידור: לעניין המכרזים.

חמי לפידור: אנחנו מדברים כרגע לעניין המכרזים בלבד.

חמי לפידור: לא מדברים על משהו אחר.

חמי לפידור: בואו נזכור, לעניין המכרזים בלבד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל השאלה אם זה לא יתפוס למשהו אחר.

תומר רוזנר: המכרזים, אני חוזר אחורה - - -

חמי לפידור: לא, תקרא לזה רשות אחת, שתיים, שלוש.

משה ארבל: טוב, גברתי, הכרענו בסוגיה.

משה ארבל: שמענו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

תומר רוזנר: המכרזים הרי נגזרים מהדרגות, כפי שאתם הכרעתם, אז התקינה בכל המועצות המקומיות היא זהה, היא דרגה ג'.

תומר רוזנר: יש את החריג הזה של המועצות המקומיות שנוצר עם השנים, אבל מעבר לו אנחנו לא מכירים חריגים.

משה ארבל: האויב של הטוב זה הטוב ביותר.

משה ארבל: אנחנו חושבים שזה סביר, שזה מאוזן, זה בסדר.

חמי לפידור: לא, גם במועצות המקומיות זה נוצר.

משה ארבל: רק בסעיף הזה, גברתי, חבר הכנסת ברוכי ירצה להציג לנו את הערתו לסעיף הספציפי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באיזה סעיף?

משה ארבל: סעיף ההגדרה, בהגדרת סטודנט.

אליהו ברוכי: בהגדרה של סטודנט, אני רוצה לבקש לשנות את זה, במקום מה שכתוב פה, 'אדם הלומד לשם קבלת תואר' לשנות את זה למי שהוא סטודנט לפי חוק זכויות הסטודנט, או מי שלומד כתלמיד במוסד מוכר על ידי משרדי החינוך והעבודה והרווחה לאחר שסיים 12 שנות לימודים.

תומר רוזנר: כאילו הכשרה מקצועית?

משה ארבל: המטרה היא גם הכשרה מקצועית וגם תלמידי מוסד תורני וגם בנות סמינרים, כדי לייצר גיוון תעסוקתי ולא להסליל אך ורק מי שלומד באקדמיה.

תומר רוזנר: רק שאלה, איפה אתה - - -

אליהו ברוכי: בהגדרה של סטודנט.

משה ארבל: אבל זה גם ישליך על ההמשך.

תומר רוזנר: ההגדרה של סטודנט כוללת גם את ה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כתוב פה לבוגרי מוסד 'כהגדרתו בחוק זכויות הסטודנט', זה לא כולל את כל מה שאתה אמרת?

משה ארבל: לא, מי שלומד הנדסאי טכנאי לא.

אליהו ברוכי: בהכשרה מקצועית למשל לא נמצא שם.

משה ארבל: הכשרה מקצועית, אם הוא לומד עכשיו טכנאי, או בנות סמינרים, הם לא נכללים פה.

תומר רוזנר: איפה אתה מוצא את בני התורה?

משה ארבל: הם מוכרים על ידי משרד החינוך.

משה ארבל: אברך, כולל רק אם הוא מוכר על ידי משרד החינוך.

משה ארבל: מה שלא לא.

תומר רוזנר: בסדר, אבל זה נחשב כאילו הוא השלים 12 שנות לימוד?

משה ארבל: אם הוא למד 12 שנות לימוד הוא יהיה בפנים, לא למד לא.

משה ארבל: אנחנו לא רוצים להביא עובדים שלא למדו 12 שנות לימוד.

תומר רוזנר: מה עמדת משרד הפנים?

משה ארבל: עמדת משרד הפנים.

משה ארבל: הופתעתם?

גלית וידרמן: כן.

משה ארבל: מה לעשות?

גלית וידרמן: להגיד לנו קודם.

משה ארבל: אמרנו, הכנסת היא לא חותמת גומי.

חמי לפידור: אנחנו לא מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

חמי לפידור: זה נשמע הגיוני.

אליהו ברוכי: הוא אמר 'אנחנו לא מתנגדים'.

גלית וידרמן: אנחנו גם לא מתנגדים, יש לנו את החוזר של התואר האקוויוולנטי אצלנו.

אליהו ברוכי: מה זה?

גלית וידרמן: יש לנו חוזר של תואר אקוויוולנטי אצלנו.

משה ארבל: כן, אבל לא פתרתם שם את בעיות בנות הסמינרים ופה זה גם יפתור את בנות הסמינרים.

גלית וידרמן: אנחנו לא מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גלעד, רשמת את הניסוח?

תומר רוזנר: ברשות חברי הכנסת, אנחנו מבינים את מה שרוצים, זה ברור מאוד, יכול להיות שיש פה מקום לשיפור הנוסח, אני רוצה את רשות חברי הכנסת כמובן להביא לידי ביטוי את רצונכם, כמובן לגבי איזה תלמידים שונים אתם רוצים להכליל, אבל נדמה לי שאפשר לנסח את זה טיפה יותר מדויק.

תומר רוזנר: אם תרשו לנו אנחנו - - -

משה ארבל: כל עוד הרציונל יהיה בפנים אנחנו סומכים על ניסיונכם ותבונתכם, כמו תמיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, קדימה.

משה ארבל: רק תשומת לב שיש בהמשך עוד התייחסות לסטודנט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז להעתיק את אותו ניסוח.

מרב אמיר: לא צריך, כי סטודנט מוגדר פה וכשאומרים סטודנט זה לפי ההגדרה.

תומר רוזנר: הערת במקום הנכון, המשמעות של ההגדרה של סטודנט - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז עכשיו היא תופסת לכל הפעמים שבהם זה יופיע.

משה ארבל: בסדר גמור.

אליהו ברוכי: עכשיו בתיקון תקנה 2 יש הערה שם לתקן.

תומר רוזנר: אני אסביר רק למה זה רלוונטי.

תומר רוזנר: זה רלוונטי להעסקה בפטור ממכרז לתקופה של עד חמש שנים.

משה ארבל: למשרת סטודנט.

תומר רוזנר: במשרה של עד, נדמה לי 120 שעות.

משה ארבל: נכון.

תומר רוזנר: כמובן שצריך להיות הליך מיון שוויוני ופתוח, אבל לא חייבים מכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

משה ארבל: מאה אחוז, תודה רבה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמשיך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעמוד 4.

חמי לפידור: היו לנו לפני זה בקשות שהעברנו ליושבת ראש הוועדה בעניין של עובדים סוציאליים בנושא של פטור ממכרז, סמכות לפטור, חגית מגן שלחה ליושבת ראש הוועדה מכתב בעניין בקשה שלנו לפטור - - -

מרב אמיר: אבל בואו נתייחס לזה בסוף, אחרי שנסיים את כל - - -

חמי לפידור: לא, זה באותו סעיף, זה סעיף הפטורים בנושא של עובדים סוציאליים בדרגות נמוכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, אז סליחה, אני לא ראיתי את המכתב הזה.

תומר רוזנר: גם אני לא ראיתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתי זה נשלח?

חמי לפידור: ב-9 בדצמבר.

חמי לפידור: אני יכול לתת לכם עותק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אתה רוצה להקריא לנו מה הבקשה בדיוק?

תומר רוזנר: טוב, אז שהוא יגיד מה שהוא רוצה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, תקריא את זה, בבקשה, מר לפידור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה קצר?

משה ארבל: הכול יחסי.

חמי לפידור: לא, יש הרבה נספחים, אבל המכתב הוא קצר.

תומר רוזנר: מה הבקשה?

חמי לפידור: יש לנו שתי בקשות.

חמי לפידור: בקשה אחת זה גם בקשה שגם משותפת עם משרד הרווחה, כמו שיש פטור ממכרז עד דרגה ו-37 בדירוג המנהלי ומח"ר ומקצ"טים, אותו דבר לעשות פטור ממכרז לעובדים סוציאליים בדרגות הנמוכות.

תומר רוזנר: בדרגות המקבילות.

תומר רוזנר: כל דרגה מקבילה בדירוגים המקצועיים, כולל דירוג העובדים הסוציאליים.

חמי לפידור: זה לא בדיוק מה שכתוב עכשיו בתקנות.

תומר רוזנר: זה בדיוק מה שכתוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה זה לא לפי מה שבתקנות?

חמי לפידור: אם היה כתוב בדירוגים המקבילים זה היה משהו אחר, כרגע זה לא מופיע שם ככה, ויש קצת בעיה של ההקבלה של הדרגות, כי אצל עו"סים זה לא בדיוק הקבלה של דרגות.

חמי לפידור: תשאלי את חגית, היא תוכל להסביר את זה יותר טוב ממני.

חמי לפידור: כי בתקנה (9) היום אין שם ובדרגות המקבילות, כתוב שם וגם 'הדרגה המרבית אינה עולה על דרגה 7 בדירוג המנהלי או דרגתה המרבית אינה עולה על דרגה 37 דירוג המח"ר או דירוג ההנדסאים וטכנאים'.

חמי לפידור: אין שם בדרגות המקבילות בדירוגים האחרים.

תומר רוזנר: צודק, צריך להוסיף את כל הדירוגים המקצועיים.

חמי לפידור: עוד פעם, מתח הדרגות שלהם הוא מתח שנגזר מתפקיד וזה בדרך כלל תפקידים שהם תחיליים ויש לנו בעיה של איוש.

חמי לפידור: זה דבר אחד.

חמי לפידור: דבר שני, ביקשנו לתת סמכות לשר הפנים במצבי חירום לפטור ממכרז.

חמי לפידור: אני אתן דוגמה מעכשיו, היה עכשיו את הפרויקט של תומכי הוראה במשרד החינוך שבסביבות ה-15 באוגוסט אמרו לנו שעכשיו הולכים לפצל את כל הכיתות, תגייסו עכשיו 20,000 איש.

חמי לפידור: אין פטור מסודר ממכרז היום, זה הכול באמצעות מילוי מקום וכזמני ואחר כך תקלטו אותם.

חמי לפידור: מצבים של חירום, כמו האירוע של הקורונה, לתת לשר הפנים את הסמכות לעשות את זה.

חמי לפידור: עוד פעם, אנחנו לא מבקשים שאנחנו נעשה את זה, אנחנו מבקשים שלשר הפנים תהיה את הסמכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הבעיה עם זה?

תומר רוזנר: אין שום בעיה, וגם זאת הייתה התשובה של משרד הפנים בישיבה הקודמת, במצבי חירום, במרכאות, אפשר לקלוט עובדים במילוי מקום.

חמי לפידור: זה לשלושה חודשים, עוד שלושה חודשים וישר אני צריך לשנה.

חמי לפידור: תומכי הוראה זה פרויקט של שנה.

תומר רוזנר: אז אתה יכול לקלוט אותם לשנה, זה החוק.

חמי לפידור: איך אני יכול?

תומר רוזנר: זה מה שכתוב.

חמי לפידור: איך?

תומר רוזנר: במילוי מקום.

חמי לפידור: אז אני צריך להאריך ועוד פעם להאריך.

תומר רוזנר: אם אתה עכשיו יודע שאתה צריך אותם ליותר משנה אז כן אתה צריך לעשות - - -

חמי לפידור: אני לא רוצה ליותר משנה.

חמי לפידור: אני אומר עוד פעם, זה לא משהו שאני יזמתי אותו, זה לא שאני קמתי היום בבוקר והחלטתי – זה לא שראש הרשות קם היום בבוקר ואמר עכשיו אני רוצה לגייס - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הוא אומר שאין לך בעיה.

חמי לפידור: יש לי בעיה.

תומר רוזנר: איך קלטת את ה-20,000?

תומר רוזנר: במילוי מקום.

חמי לפידור: במילוי מקום לשלושה חודשים, ואחר כך עוד פעם תאריך לשלושה חודשים ואחר כך עוד פעם תאריך לשלושה חודשים.

גלית וידרמן: יש סעיף שמאשר עובדים פרויקטאליים לשלושה חודשים ויש פטור משירות התעסוקה.

חמי לפידור: בסדר, למה לא ללכת בדרך המלך במקום להתחיל עכשיו לחפש פתרונות?

חמי לפידור: נוצר מצב חירום כמו הקורונה, צריכים לקלוט תומכי הוראה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצב חירום של קורונה הוא מצב חירום, הוא לא משהו שאני יכולה עכשיו לחזות אותו.

חמי לפידור: לא אמרתי, בשביל זה צריך לתת סמכות לשר הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, לזה כרגע אני לא רואה סיבה, אבל הנושא של העובדים הסוציאליים זה נושא שאני חייבת להודות שנופל אצלי על - - -

תומר רוזנר: לא, הוא צודק בהערה שלו.

תומר רוזנר: הפטור ממכרז צריך להתייחס – אלא אם כן משרד הפנים יגיד משהו אחר, על פניו אני חושב שהוא צודק, אם יש דרגה מקבילה בדירוגים מקצועיים אחרים שלא מנויים פה אז היא גם צריכה להיות פטורה.

תומר רוזנר: למה אתם מניתם באמת רק את שלושה הדירוגים הספציפיים?

תומר רוזנר: בפסקה (9) אתם מדברים רק על שלושה דירוגים.

תומר רוזנר: נגיד בדירוג המשפטנים, לצורך העניין, אם יש דרגה נמוכה שהיא מקבילה לדרגה 37, היא גם צריכה להיות פטורה, לכאורה לפחות, אלא אם יש לכם איזה שהיא התייחסות אחרת.

מרב אמיר: אני לא מכירה את הדירוגים של העובדים הסוציאליים אם הם מקבילים או לא.

תומר רוזנר: לא, אנחנו שואלים שאלה עקרונית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהי מכן רוצה לצאת לברר ולחזור אלינו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי אני רוצה לגמור עם זה היום.

תומר רוזנר: זה נכון גם לגבי כל הדירוגים המקצועיים האחרים, רופאים, אחיות, כל הדירוגים המקצועיים.

משה ארבל: וטרינרים.

מרב אמיר: השאלה אם יש דירוג שהוא מקביל לדרגה 7.

תומר רוזנר: ודאי שיש.

מרב אמיר: אני לא חושבת שאצל רופאים נגיד יש דירוג שמקביל לדרגה 7.

תומר רוזנר: כרגע אתם כתבתם את זה בדיוק בהגדרה של זה, כתבתם X בדירוג המנהלי או דרגה מקבילה בדירוגים המקצועיים.

תומר רוזנר: זה מה שאתם כתבתם.

גלית וידרמן: אנחנו נתייחס בהמשך.

משה ארבל: אין לכם הרבה זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, בסדר, תמשיך.

 << דובר >> גלעד קרן: אני עובר לעמוד 4, למעלה לסעיף (ג1) שמדבר על אפשרות של ראש רשות מקומית לייעד משרות לקבוצות שזכאיות לייצוג הולם לפי הוראות כל דין.

משה ארבל: אני מתנגד לרשאי.

 << דובר >> גלעד קרן: לקחנו גם נתונים ממשרד הפנים.

תומר רוזנר: הייתה הערה של חבר הכנסת ארבל בעניין הזה.

תומר רוזנר: קודם כל הוועדה ביקשה נתונים ממשרד הפנים בעניין הזה ועוד לא הכריעה בשאלה.

משה ארבל: בעמוד 4, לגבי זכות לאנשים עם מוגבלויות.

משה ארבל: אני סבור שבין היתר רשות מקומית, ויש לנו הרבה מאוד כאלה, למשל ברשויות מקומיות חשובות כמו שוהם או קדומים, הם בכלל לא עמדו ביעדים.

משה ארבל: יש שיעור של אנשים עם מוגבלויות שהם מחויבים לפי חוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו ביקשנו בוועדה הקודמת את המספרים.

אליהו ברוכי: אבל למה זה רשאי?

משה ארבל: שזה לא יישאר כרשאי, שזו תהיה חובה.

גלית וידרמן: העברנו את זה, גברתי, לוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה עברת על זה, משה?

משה ארבל: אני עברתי, המספרים לא מעודדים.

משה ארבל: הרשויות המקומיות באופן עקבי לא משתפרות בסוגיה הזו של שיעור אנשים ושל אוכלוסיות עם מוגבלות בתעסוקה.

משה ארבל: מ-2016, אז נכנס החוק של 5% במגזר הציבורי, אין שינוי משמעותי ולכן להשאיר את זה בצורה כזו של רשאי זו תהיה פגיעה משמעותית והוא יהיה חייב לצבוע – לצורך העניין אני הייתי מציע אם באותה שנה יש לו X משרות, לפחות 5% מהמשרות הללו שהוא מייעד לאותה שנת עבודה, אם הוא לא עומד ביעדים הוא יהיה חייב לצבוע שהן יהיו משרות ייעודיות אך ורק לקבוצות זכאיות, לאנשים עם מוגבלויות וכדומה.

תומר רוזנר: ולא פחות מאחד.

משה ארבל: ודאי, מה השאלה.

תומר רוזנר: 5% אך לא פחות מאחד.

אליהו ברוכי: מה המסלול לחייב אותם?

משה ארבל: כרגע החוק מחייב אותם, אבל הם מצפצפים עליו.

משה ארבל: כשאנחנו באים ומתקינים תקנות כאלה ומשאירים את זה בנוסח 'רשאי' אז אנחנו מעודדים את המצב הזה, אנחנו אומרים: טוב, אם אתה רוצה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה, אבל אני שואלת שאלה אחרת, אם אתה שם את זה כחייב, אתה רוצה להחליף את המילה 'רשאי' ב'חייב'?

משה ארבל: כן, אבל צריך - - -

אליהו ברוכי: יש חוק אחד שהוא חייב, יש חוק שני שהוא חייב ויש חוק שלישי שהוא חייב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה יקרה אם לא מוצאים?

משה ארבל: אם הוא לא מוצא בכלל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

משה ארבל: לא, גם בנציבות, ברגע שצבעו משרה לאנשים עם מוגבלויות ולא מצאו אף מועמד אותה משרה נפתחת, אבל בפעם הראשונה הוא חייב לייעד אותה אך ורק לאוכלוסייה הזכאית.

משה ארבל: אז הוא מייעד אותה, מוציא למכון מיון, בודק, לא מצא, אז זה נפתח לכולם, זה הופך להיות מכרז פתוח.

משה ארבל: אבל כרגע, במצב הקיים, אין שום דבר שמביא אותם גם ל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להתאמץ.

סונדוס סאלח: אני מאוד מסכימה עם חברנו, חבר הכנסת משה, זה מאוד חשוב לתת תעדוף לאוכלוסיות שיש להן תת ייצוג, גם נשים, גם אנשים עם מוגבלות, גם ערבים וגם כל אוכלוסייה שהיא לא מיוצגת.

סונדוס סאלח: צריך לחייב בשלב הזה, לדעתי, ולא להשאיר את זה ברמת דרגת חופש כל כך גדולה, ב'רשאי ל-'.

סונדוס סאלח: צריך ממש לחייב שהוא יעשה את כל המאמצים על מנת לאייש תקנים ולתת ייצוג לאוכלוסיות האלה שהן מודרות באופן ישיר או בעקיפין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה יושב תחת ההגדרה קבוצות זכאיות לייצוג הולם?

אליהו ברוכי: יש חוק אחד שהוא חייב, יהיה חוק שני שהוא חייב.

אליהו ברוכי: מה אנחנו יכולים לעשות שהוא לא יוכל לדלג על ה - - -

משה ארבל: אני באופן אישי פניתי למבקר המדינה בנושא הזה.

משה ארבל: הכלים שלנו בסוף בסוף כמחוקקים הם מוגבלים, אני לא משטרה, אבל אני חושב שכאמירה ערכית כשאנחנו מביאים את זה ואומרים 'רשאי' אז קרצנו עין ואמרנו: טוב, תעשה מה שאתה רוצה.

סונדוס סאלח: הבעיה שאנחנו משנים בחקיקה, אבל אנשים לא יודעים.

סונדוס סאלח: יש חוסר הסברה לאנשים מה שינינו, מה הזכויות שלכם, איך תדעו שזה עומד לרשותכם ואתם יכולים לקבל תעדוף, לאוכלוסיות האלה.

חמי לפידור: סליחה שאני אומר את זה, קודם כל הרשויות המקומיות כן קולטות אנשים עם מוגבלויות.

משה ארבל: מעט מאוד, לא מספיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, בואו נשתף את הדס אגמון מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

הדס אגמון: שלום.

הדס אגמון: חשוב לי להסביר רגע שמה שאני מדברת מתייחס באמת להוראה החוקית הייחודית שנוגעת לעובדים עם מוגבלות.

הדס אגמון: כבר היום מכוח שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות רשות מקומית שיש בה מעל 100 עובדים חייבת לפעול להגעה ליעד של 5% עובדים עם מוגבלות.

הדס אגמון: לפי הנתונים שלנו בסביבות ה-60% מהרשויות עומדות ביעד הזה, מה שמשאיר 40% רשויות שעדיין לא הגיעו לזה.

הדס אגמון: רשות מקומית שלא עומדת ביעד, לפי נתונים שמגיעים אלינו ואל הרשות לגבי שנה מסוימת, צריכה לגבי השנה הבאה לייצר תוכנית שכוללת גם ייעוד משרות.

הדס אגמון: לכן במובן הזה כמובן שאפשר לאזכר את החובה הזאת כבר כאן, כי היא קיימת מכוח החוק, אבל מכרז אחד הוא כבר מחויב ולכן אין כאן תוספת של נטל, כי יש חובה לייעד משרות.

הדס אגמון: מן הסתם ייעוד של משרה אחת זה המינימום.

הדס אגמון: ואם רוצים לעשות משהו מעבר אז צריך לדבר על איזה שהוא אחוז או מספר שהוא מעבר לכך.

הדס אגמון: כמובן שההוראה של 'רשאי' היא הוראה שתמיד – כיוון ש-5% בהקשר שלנו וגם בטח בקבוצות אחרות זה רק יעד שהמחוקק בחר בו, אבל הוא לא קרוב לשיעור האנשים עם מוגבלות בגילאי התעסוקה אז כמובן שגם אחרי שעומדים ביעד הזה תמיד יש רשות לייעד משרות או לנקוט בהעדפה כי ייצוג הולם זה משהו שהוא הרבה הרבה מעבר ליעד.

משה ארבל: סליחה שאני עוצר אותך, אבל עדיין סוגיית ההעדפה המתקנת לא מתבטלת, היא מתייחסת לאוכלוסיות וכאשר יבואו שני מועמדים למכרז, אחד יהיה עם מוגבלויות ואחד יהיה בלי, ודאי שההעדפה המתקנת קיימת גם כלפיו גם אם עברו את ה-5%.

משה ארבל: אנחנו מדברים על 5% חובה.

הדס אגמון: לא, זה ברור, רק רציתי לומר שהרשות לתת העדפה היא תמיד נכונה, היא הרבה מעבר לחובה להגיע ל-5%.

משה ארבל: נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לכתוב במקום 'רשאי', להתחיל ב'על', 'על ראש רשות מקומית'.

תומר רוזנר: 'ייעד', במקום 'רשאי לייעד' יהיה 'ייעד'.

אליהו ברוכי: אני רק שואל שוב, תומר, אולי יש פתרון שלך, כבר יש חוק אחד שהוא חייב, עכשיו יש חוק שני שהוא חייב.

משה ארבל: אני הייתי מציע סנקציה, רשות מקומיות שלא עומדת באמת ב - - -

אליהו ברוכי: לא תוכל לצאת להמשיך עם מכרזים.

משה ארבל: לא, היא תצא למכרזים, אבל היא תצטרך אישור פרטני על כל מכרז ממשרד הפנים.

משה ארבל: ניתן עבודה לגלית, הרגולטור.

אליהו ברוכי: יש חוק אחד וזה לא עוזר, עכשיו נעשה עוד חוק?

אליהו ברוכי: במה הוא יותר חזק מהקודם?

סונדוס סאלח: צריך להמשיך לפמפם להם עד שיקלטו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שמשה מציע זה סנקציה.

תומר רוזנר: אני רוצה לשאול את גב' אגמון, מה קבע המחוקק במקרה שרשות מקומית או לא עושה תוכנית או לא עומדת בתוכנית?

הדס אגמון: אז מה שהמחוקק, הכלים שניתנו בידינו נכון להיום, החובה היא לייצר תוכנית והסנקציות הן על העובדה שלא יוצרה תוכנית.

הדס אגמון: אם אנחנו יודעים שאין עמידה ביעד והרשות יודעת על כך, השלב הבא שהיא צריכה לייצר תוכנית.

הדס אגמון: אם היא לא ייצרה תוכנית אנחנו יכולים להוציא לרשות צו, זה נקרא צו ייצוג הולם ואם אחרי הצו הזה עדיין לא מיוצרת התוכנית אז זה כבר עבירה פלילית.

משה ארבל: בכמה רשויות נפתחה כנגד ראש הרשות סנקציה פלילית בנושא הזה?

אליהו ברוכי: לא, קיבלו את הצו הזה בכלל.

הדס אגמון: לא, בהקשר הזה אין אחריות אישית על ראש הרשות, אם לזה אתה מכוון, אבל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, הם שואלים כמה בפועל קיבלו כזה צו.

משה ארבל: כמה צווים הוצאתם?

משה ארבל: למשל לפי הדוח שלכם קדומים ושוהם לא עומדים ביעד, מה עשיתם?

הדס אגמון: הוצאנו מספר צווים, אבל כן חשוב לי להגיד לשני הכיוונים, אחת, שאחרי הצווים בדרך כלל בזה מסתכם התהליך בגלל שהם מייצרים תוכנית, אבל מה שחשוב להבין, שהסנקציה פה היא רק על התוכנית והתוכנית, כמו שאתם רואים, אפשר לייעד משרות, אפשר לקבוע שתהיה העדפה, אין היום סנקציה על אי עמידה ביעד.

הדס אגמון: במובן הזה הכלים הם מוגבלים, חייבים להבין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז זה מה שמשה ארבל מציע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדס, תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תהלה, רצית משהו?

תהלה פרידמן: אני רק רוצה להעיר שאם הולכים פה על סנקציה זה מייצר רק לרשויות המקומיות ולא למשרדי ממשלה, אבל גם משרדי ממשלה - - -

חמי לפידור: וחברות ממשלתיות.

תהלה פרידמן: יש עליהם חובה דומה.

תהלה פרידמן: זה היה בדיון בוועדת חוקה, זה קשור גם לחרדים - - -

משה ארבל: לא, אבל אני אגיד לך למה זה לא קשור לחרדים, כי 5% זה אך ורק לאנשים עם מוגבלויות.

משה ארבל: אני לא מדבר פה לא על חרדים ולא על ערבים ולא על שום דבר, יש להם פוליטיקאים, אני מדבר פה אך ורק על אנשים עם מוגבלויות, רק להם יש 5%.

תהלה פרידמן: רגע, אני רוצה לומר משהו, שהייתה לנו הצעה בוועדת חוקה שהסנקציה תהיה לא לאשר מינויים, להקפיא איוש תקנים במשרדים האלה, ואז זו סנקציה רצינית, אם אתם לא ממנים את האחוז שצריך, אבל לא העברנו את זה ברמה של ממשלה וצריך לחשוב אם אנחנו רוצים לייצר סנקציה אחר לרשויות מאשר למשרדי הממשלה, יש בזה משהו מאוד לא הוגן.

תהלה פרידמן: אני רק אומרת את זה, אין לי פה עמדה, אני רק אומרת שזה עניין גם לחשיבה.

משה ארבל: אני חושב שרשויות מקומיות יכולות לחולל שינוי הרבה יותר גדול ממשרדי ממשלה.

משה ארבל: 257 רשויות, אם הם יעמדו ביעד השינוי יהיה הרבה יותר משמעותי.

משה ארבל: ואני לא חושב שצריך סנקציה כזו חריפה, מספיק שהם יצטרכו רק לקבל אישור ממשרד הפנים על יתר המשרות, לא למנוע מהם תקנים, אבל שהם יצטרכו ללכת כל פעם עכשיו להיטרטר למשרד הפנים עד שהם יאיישו את זה.

חמי לפידור: בואו נבין מאיפה יכול להיות הפער שכרגע קיים בין – קודם כל יש 60% מהרשויות שעומדות.

תהלה פרידמן: זה הרבה יותר ממשרדי הממשלה.

חמי לפידור: תעשו על משרדי ממשלה, תעשו על חברות ממשלתיות ואחר כך תהיה עלינו ביקורת, אחר כך תגידו שאנחנו לא בסדר.

משה ארבל: אנחנו לא ועדת חוקה אנחנו כרגע בפיקוח על השלטון המקומי.

חמי לפידור: לא, זה בסדר, אז קודם כוועדה שמתעסקת ברשויות מקומיות כשמסתכלים במבט-על אז אפשר לראות שהרשויות המקומיות הרבה יותר בסדר מכל השאר.

חמי לפידור: אז איך אומרים?

חמי לפידור: לא צריך לבוא ולהגיד שבגלל שאתם בסדר אז עכשיו אנחנו נעשה כל מיני דברים.

משה ארבל: לא, הבעיה היא ש-60% זה מספר שהוא לא עולה.

חמי לפידור: רגע, דקה, שנייה.

חמי לפידור: עכשיו, יש כל מיני בעיות אובייקטיביות לאייש.

חמי לפידור: לצורך העניין, קודם כל מספר המשרות שבכלל יוצאות למכרזים ברשות מסוימת בשנה מסוימת.

חמי לפידור: לא כל הרשויות יוצאות באין סוף מכרזים באותה שנה.

חמי לפידור: אז אם לא יצאתי בשנה מסוימת, נניח לצורך העניין מטולה, במטולה יש שבעה עובדים, אני עכשיו צריך 5% מזה, אוקיי, אז עכשיו אין אף משרה - - -

גלית וידרמן: אבל הבחינה, חמי, מול כלל העובדים ברשות, אנחנו לא מדברים כל הזמן רק על מטולה.

חמי לפידור: לא, במטולה יש חמישה עובדים.

גלית וידרמן: אנחנו מדברים גם על ירושלים שהיא עם 10,000 עובדים.

חמי לפידור: רגע, בסדר, אני בטוח שירושלים עושה רבה מאוד פעולות בשביל לקלוט אנשים והיא קולטת, ואם תראו כמה יש עובדים שם אתם מניח שזה יהיה בסדר.

משה ארבל: היא לא עושה טובה, היא חייבת.

חמי לפידור: זה בסדר, לא אמרתי שהיא לא חייבת, רק הם עושים את הפעולות.

חמי לפידור: שם יש בעיות אובייקטיביות, אחת, אם אתה לא יוצא למכרזים כי עובדים לא פרשו או לא קיבלת עוד תקנים או כי היישוב לא גדל, אז המצב יכול להיות גם שנים ככה.

גלית וידרמן: וגם על עיריית ראשון לציון שנמצאת ברמה בינונית בעמידה שלה ויש לה מאות עובדים.

משה ארבל: אני מציע, עירייה שלא תעמוד ביעדים כשהיא רוצה אישור למכרזים אחרים היא תצטרך מכרז מכרז ללכת למשרד הפנים להיטרטר.

חמי לפידור: ומה בדיוק יקרה?

חמי לפידור: משרד הפנים לא יאשר - - -

משה ארבל: לא, הוא יעקוב.

חמי לפידור: בואו, למה אנחנו צריכים - - -

משה ארבל: משרד הפנים ישאל אותם למה הם לא עומדים ביעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רבותיי, סליחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יודע שאני חושבת שהנושא הזה הוא מאוד מאוד חשוב, אבל אנחנו לא יכולים לכלות את זמן הוועדה על זה.

משה ארבל: אין בעיה, אז - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא נכניס פה סנקציה, אבל אנחנו נשנה את הניסוח ל'ייעד', לא 'רשאי' ואתה מוזמן להמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה ולהטריד את מבקר המדינה ואת כל מבקרי הרשויות.

אליהו ברוכי: וגם את ועדת הפנים, מי שיישב פה בראש יקבל הטרדות.

 << דובר >> גלעד קרן: למעשה מה שהסעיף הזה יגיד, בעקבות השינוי שאת אומרת, שראש הרשות יהיה חייב לייעד משרות לגבי עובדים שזכאים לייצוג הולם בכלל, לא רק לגבי מוגבלויות, במקרה שהן אינן מיוצגות באופן הולם בקרב עובדי העירייה.

 << דובר >> גלעד קרן: זאת אומרת אם אין ייצוג הולם לאוכלוסייה ספציפית באותה רשות מקומית אז תהיה חובה לייעד משרות לאותה אוכלוסייה.

תהלה פרידמן: אפשר להציע הצעה?

תהלה פרידמן: אולי להציע חובת דיווח לוועדת הפנים?

משה ארבל: יש חובת דיווח היום גם, היא קיימת.

חמי לפידור: ההצעה הייתה למחוק את המילה 'רשאי' ואני חושב שזה נותן פתרון ראוי.

תהלה פרידמן: ועדת הפנים עושה על זה מעקב?

תומר רוזנר: לא, ועדת העבודה עושה.

חמי לפידור: יש חובת דיווח במסגרת החוק לשוויון הזדמנויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עזבי, תהלה, אני מבקשת להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

 << דובר >> גלעד קרן: בהמשך של עמוד 4 זה תיקוני נוסח בעקבות הדיונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': והגענו לזיקה הפוליטית, שאני חייבת להודות שהיום בדיוק קראתי כתבה שהדליקה אצלי עוד פעם את העניין הזה של הזיקה הפוליטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדה-מרקר זה היה.

משה ארבל: אנחנו קוראים רק 'הדרך'.

 << דובר >> גלעד קרן: אני רק אזכיר לוועדה שלגבי נציגי ציבור שיושבים בוועדת הבחינה, ההכרעה של הוועדה הייתה להתייחס לזיקה פוליטית משמעותית ולחבר מועצה או לעובד שהוא באחת משתי הדרגות הגבוהות ביותר באותה רשות מקומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה רוצה להקריא את הנוסח כמו שהוא עכשיו ותגידו לי אם יש עוד למישהו – אנחנו בסעיף 7, עמוד 5 למעלה.

 << דובר >> גלעד קרן: כרגע הנוסח המקורי שהונח בפני הוועדה היה שמועמד יצהיר על מידע בדבר עיסוקיו, תפקידיו, ענייניו האישיים העלולים לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים ובכלל זה זיקה פוליטית, כלכלית או אישית.

 << דובר >> גלעד קרן: אז אמרנו שצריך א', להגיע זיקה פוליטית, כלכלית או אישית למי ולגבי נציגי ציבור הצענו שזה יהיה לראש המועצה, לחבר מועצה, או עובד שהוא באחת משתי הדרגות הגבוהות ביותר.

 << דובר >> גלעד קרן: ולגבי זיקה פוליטית לגבי נציגי ציבור הוועדה החליטה לכתוב זיקה פוליטית משמעותית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, כשלא הייתה לנו הגדרה מדויקת, נכון?

תומר רוזנר: נכון.

תומר רוזנר: השאלה אם אתם רוצים לאמץ את אותו הסדר גם כאן.

 << דובר >> גלעד קרן: צריך להגיד שבניגוד לנציגי ציבור, ששם זה פוסל אותם מלשבת בוועדת הבחינה, לגבי מועמד זה לא פוסל אותו כמובן מלהתקבל לאותה משרה, הוא פשוט צריך להצהיר על עצם קיום הזיקה.

תומר רוזנר: ולא נדרשים כישורים מיוחדים.

סונדוס סאלח: אני רציתי להתייחס לקרבה המשפחתית.

סונדוס סאלח: על זה גם דיברתי במפגש הקודם, יש דמוגרפיה קצת שונה ביישובים הערביים, בכפרים במיוחד הקטנים, שם יכולה להיות חמולה אחת וההגדרה כאן של קרבת משפחה היא שונה מהגדרתה ביישובים יהודיים.

סונדוס סאלח: אני ביישוב שלי יש שלוש משפחות שהן הכי גדולות ולכל אחד יש קשר משפחתי.

סונדוס סאלח: צריך לפרט כאן ולהגדיר מה זה קרבה משפחתית ולא לפגוע באנשים שהם מקצועיים ומגיע להם להיות בתפקידים במועצה המקומית או בעירייה וצריך לתת את הדעת על זה.

סונדוס סאלח: זו אוכלוסייה אחרת ומאפיינים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העניין הוא שאיך אנחנו יכולים להתחיל להיכנס להגדרות האלה?

אליהו ברוכי: אח זה קרוב משפחה, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פה אמרנו מדרגת בן דוד.

סונדוס סאלח: לא, אמרנו שנפרט את זה, נגדיר את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, אני מבקשת שנטפל בסעיף סעיף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שנגמור את הסיפור של הזיקה הפוליטית.

משה ארבל: משמעותית.

משה ארבל: אנחנו אישרנו.

משה ארבל: לדעתי לא הייתה התנגדות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, עמרי בן צבי מבקש להתייחס לסוגיית הזיקה הפוליטית, בבקשה.

עמרי בן צבי: שלום, בוקר טוב.

עמרי בן צבי: אנחנו סבורים מנקודת המבט שמלווה את הנושא של מינויים ושל זיקות פוליטיות בצורה רוחבית בהרבה הקשרים, אנחנו חושבים שהמונח זיקה פוליטית משמעותית הוא בעייתי מאוד ואנחנו מאוד מבקשים מחברי הוועדה לא להשתמש בו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה אתה מציע?

משה ארבל: תגדיר לנו מהי זיקה פוליטית ואז נדבר.

עמרי בן צבי: סליחה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אתה מציע?

משה ארבל: תגדיר מה זה זיקה פוליטית.

עמרי בן צבי: אז אני אסביר ברשותכם למה בדרך כלל מתכוונים כשאומרים זיקה פוליטית.

עמרי בן צבי: הביטוי זיקה פוליטית הוא מונח מאוד שגור ומקובל בדברי חקיקה שעוסקים בנושא הזה, הדוגמה המרכזית זה בחוק החברות הממשלתיות, אבל יש דוגמאות נוספות, זה לא מונח שאנחנו מחשיבים אותו כמאוד עמום, יש עליו פסיקה, יש עליו הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, אנחנו עוסקים בו בדרך קבע.

עמרי בן צבי: אולי אני אתן לכם כמה דוגמאות רק כדי לסבר את האוזן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול לפרט לנו את ההגדרה של המושג הזה על פי הפסיקות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה אומר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק היו פה ויכוחים, האם בן אדם שתלה שלט בקמפיין של מועמד ייחשב כבעל זיקה פוליטית?

משה ארבל: אדם שעשה חוג בית לשלושה מועמדים במקביל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בדיוק.

עמרי בן צבי: אז לגבי הדוגמה הזאת, לא, התשובה היא שככלל, צריך לראות כל מקרה לגופו, אבל ככלל בטח שתליית שלט לא מהווה זיקה פוליטית, גם חברות במפלגה לא מהווה זיקה פוליטית בדרך כלל, גם היכרות קודמת עם אדם שהוא אדם פוליטי לא מהווה זיקה.

עמרי בן צבי: צריך להיות מישהו שהוא בתוך מנגנון מפלגתי באופן משמעותי כדי לייצר זיקה פוליטית, וגם אז, אם למישהו לדוגמה יש זיקה פוליטית והוא הפסיק להיות חבר מרכז, לדוגמה, הזיקה הפוליטית מתנתקת אחרי איזה שהיא תקופה, בדרך כלל בין שנה לשלוש.

משה ארבל: כל מה שאתה אומר בפרקטיקה לא קיים, רחוק מהמציאות, מזרח ממערב, אנחנו חיים בתוך עמנו.

משה ארבל: אין יועץ משפטי שחוזר על האמירות שלך, אין.

משה ארבל: אל תשכח שיש 257 רשויות בישראל, 257 יועצים משפטיים וכל אחד ייתן עמדה אחרת.

משה ארבל: העמדה שלך היא עמדה רכה מאוד, פשרנית מאוד, כדי לשכנע אותנו להוריד את המילה 'משמעותית', אבל בפרקטיקה זה לא קורה.

עמרי בן צבי: העמדה שלי, אני משקף לכם את הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, הן כתובות והיועצים המשפטיים של הרשויות מכירים אותם.

עמרי בן צבי: זה לא עמדה פרסונלית או משהו כזה, זו עמדה שמשוקפת בפסיקה.

משה ארבל: הנייר סופג הכול.

עמרי בן צבי: זה היום יום שלנו, זה לא עמדה רכה במיוחד שמוצגת כאן, אלא זו העמדה הפרשנית הרגילה שלנו.

עמרי בן צבי: אם אתם רוצים אני יכול להקריא לכם ממש מהנחיית היועץ המשפטי בנושא הזה, זה טקסט שהוא מפורסם באינטרנט והוא קיים, זה משהו שאנחנו מכירים.

עמרי בן צבי: לעומת זאת הביטוי זיקה פוליטית משמעותי הוא מבחינתנו ביטוי חדש, הוא עמום מבחינתנו.

עמרי בן צבי: אם כבר יש חשש לגבי איך מפרשים ביטויים, את הביטוי הזה אנחנו עדיין לא יודעים לפרש, הוא ייצור הרבה חוסר ודאות, לדעתנו, וחוסר קוהרנטיות בין התקנות האלה ובין נורמות אחרות בחקיקה ובתקנות.

עמרי בן צבי: זה ייצור בניות פרשנות.

עמרי בן צבי: לא נראה לנו שאם בכל דברי החקיקה רשום זיקה פוליטית, אנחנו לא חושבים שיש איזה שהיא סיבה מיוחדת שרק פה בתקנות האלה יהיה רשום זיקה פוליטית משמעותית.

עמרי בן צבי: זה ייצור, לדעתנו, בעיה בתפיסת הרוחב של איך אנחנו בוחנים זיקות.

עמרי בן צבי: ומעבר לזה, אני רוצה להזכיר, אני מניח שזה דבר מוסכם וכל חברי הוועדה גם רוצים לקדם אותו, המטרה בסופו של דבר היא למנוע מצב שאנשים מתמנים בגלל קשרים ולא בגלל כישורים והביטוי זיקה פוליטית מהניסיון שלנו עם הפסיקה ועם הנחיות היועץ הוא כן מוצלח במובן הזה והוא מצליח להוות חסם.

עמרי בן צבי: כמו שאני אומר, הוא באמת לא חסם נמוך מאוד, בטח לא מי ששם איזה שהוא שלט בגינה שלו או משהו כזה ואפילו לא חבר מפלגה, הם לא מהווים אנשים שיש להם זיקה פוליטית.

תומר רוזנר: תשאל אותו על התורם.

משה ארבל: לצערי לא הצלחת לשכנע, אותי בכל אופן.

משה ארבל: אני גם מחייב את הנחיות היועץ, עם כל הכבוד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה רוצה להקריא לנו אותן?

עמרי בן צבי: זה הנחיית יועץ 6.5000, אם תרצו למצוא אותה באינטרנט, היא זמינה באינטרנט.

עמרי בן צבי: אני אמצא ואני אקריא לכם, אין בעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז תמצא ותקריא, בבקשה.

עמרי בן צבי: לא, זה מולי, אני רוצה למצוא את החלק שאני רוצה להקריא לכם:

עמרי בן צבי: אינדיקציה לקיומה של זיקה כאמור יכול להיות כאשר מועמד כיהן או מכהן במשרה שלפי טיבה מסתבר ממנו חשש לקרבה או לזיקה פוליטית, כגון היותו של אדם יועץ או עוזר לשר במשרדי הממשלה, עבודה משותפת קרובה בפעילות מפלגתית עם שר משרי הממשלה, מתן שירות לקידום עניינו הפוליטי של שר במשרדי הממשלה.

עמרי בן צבי: לעניין קיומה של זיקה פוליטית - - -

משה ארבל: סליחה שאני עוצר אותך, אני כראש מטה של שר, חלים עליי כל הנחיות התקשי"ר, אוסרים עליי באיסור חמור לעסוק בעיסוק פוליטי, אם אני חס וחלילה מתבטא התבטאות פוליטית פומבית אני יכול לעמוד לדין משמעתי על ידי הנציבות ובסוף אתם קוראים לי בעל זיקה פוליטית.

משה ארבל: אתה מבין את האוקסימורון?

משה ארבל: זה דבר והיפוכו מובנה.

משה ארבל: אני לא יכול לעסוק בזיקה פוליטית לפי הנחיות תקנון שירות המדינה, אני מנוע, כי אני נקרא יועץ מקצועי, אני לא יועץ פוליטי.

משה ארבל: יש לשר יועץ פוליטי ויש לו יועץ מקצועי, ובאותו רגע שאני הופך להיות יועץ השר, נותן לו שירות מקצועי, מגיע כמשפטן, כעורך דין, עושה עבודה מקצועית ונאסר עליי לעסוק בעיסוק פוליטי, אני בעל זיקה פוליטית.

משה ארבל: אתה יכול להסביר את זה?

תהלה פרידמן: כן, אבל אמרת ראש מטה.

משה ארבל: יועץ, ראש מטה, היינו הך.

משה ארבל: גם על ראש מטה זה חל באותה מידה.

תהלה פרידמן: אבל ראש מטה הוא משרת אמון.

משה ארבל: גם יועץ שר במשרת אמון.

משה ארבל: נאסר עליו בתקשי"ר - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל ברור שמשרת אמון היא בעלת זיקה פוליטית.

משה ארבל: שנייה, אבל נאסר עליי בתקשי"ר לעסוק בכל עיסוק פוליטי, להתבטא התבטאויות פוליטיות.

משה ארבל: יועצי שרים שהתבטאו בתקשורת התבטאות פוליטית הועמדו לדין משמעתי, ואני מכיר את זה, על ידי נציבות שירות המדינה, ובאופן אוטומטי אני הופך להיות בעל זיקה.

משה ארבל: אני מבין שיש לי זיקה פוליטית ואני מבין בסופו של דבר, כולם מבינים למה כלה נכנסת לחופה וכולם מבינים שיש לי זיקה, אבל עדיין בסופו של דבר בגישה הזו אתם יוצרים מצד אחד איסור מוחלט על כל התבטאות פוליטית, זיקה פוליטית, ומצד שני קוראים לזה בעל זיקה פוליטית.

משה ארבל: לכן יש לכם כרגע עמימות מוחלטת.

משה ארבל: אני עובר תוך כדי הדיון על החלטת היועץ, ישנה עמימות מוחלטת ועוד לא הוגדר, לא בפסיקה ולא במקומות אחרים, הגדרה ברורה מהי הזיקה הפוליטית הטהורה הפוסלת.

משה ארבל: הדבר הזה ניתן לשיעורין.

משה ארבל: אין לי ספק שצריך למנוע השפעות של זיקה פוליטית מתהליכי קבלת החלטות, אבל כשאנחנו מדברים עכשיו על נציג ציבור, וזה עלה, אגב, על ידי חבר הכנסת איתן גינזבורג, לא על ידינו בכלל, שנציג ציבור קיים חוג בית לפני הבחירות לשני מועמדים, הוא התלבט בין זה לזה ועשה אצלו בבית חוג בית והעלה לפייסבוק תמונה של זה ושל זה.

משה ארבל: אני אומר לך בוודאות מוחלטת, לא יהיה יועץ משפטי אחד שיאפשר לו להיות נציג ציבור.

משה ארבל: הפכו את הפוליטיקה למוקצה, זאת אומרת כל מי שמתקרב - - -

תהלה פרידמן: כאילו אתה רוצה שמשרת אמון - - -

משה ארבל: לא, אני לא רוצה, אני רוצה הגדרה.

משה ארבל: זה מה שאני רוצה, ואין הגדרה.

משה ארבל: אני רוצה הגדרה, תגדירו לי.

משה ארבל: אי אפשר לתת את דברכם לשיעורים של 257 יועצים משפטיים בכל רשות.

משה ארבל: אגב, יועץ משפטי של רשות לא כפוף ליועץ המשפטי לממשלה, זו פסיקת מחוזי לאחרונה, הוא יכול לתת חוות דעת למרות עמדת היועץ המשפטי לממשלה, הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.

משה ארבל: תבין את המשמעות של זה.

משה ארבל: אנחנו מייצרים כאן בעצם מאות - - -

חמי לפידור: אנחנו גם לא רוצים שהיועצים המשפטיים יתעסקו כל היום בלתת חוות דעת, יש לנו עוד כמה דברים לעשות חוץ מאשר - - -

משה ארבל: תביאו הגדרה ברורה, אדרבא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשאול משהו כמי שלא משפטנית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה חושש שזה שאנחנו מוסיפים את המילה 'משמעותית', שזאת הייתה הגישה שלנו בדיון הקודם זה כיוון שאין לזה תקדים במה שאתם כאילו הוצאתם ובהתייחסות של היועץ המשפטי וזה יוצר לכם בעיה, אבל אם, לפי מה שמשה ארבל עכשיו אומר, שזה מנותק מהיועץ המשפטי, אז זה לא צריך להשליך עליכם בכלל.

עמרי בן צבי: לא, הבעיה היא לא בלייצר עבודה, אנחנו דואגים לקוהרנטיות של הדין שלרוב הוא קובע באופן רוחבי שזיקה פוליטית היא מספיקה כדי לייצר את הקושי.

עמרי בן צבי: כמו שאמרתי, יש על זה פסיקה והעמדה שאנחנו מציגים היא דווקא עמדה שאומרת שלא כל פעילות פוליטית מייצרת זיקה פוליטית, וגם החוק אומר את זה, לא רק הנחיית יועץ.

עמרי בן צבי: חוק החברות הממשלתיות אומר את זה במפורש.

משה ארבל: אז זה בדיוק מה שהמחוקק מציע.

עמרי בן צבי: הוא אומר, לדוגמה, שלעניין זה לא יראו בחברות במפלגה כשלעצמה זיקה אישית או פוליטית.

עמרי בן צבי: עכשיו, זה נכון שהמונח זיקה פוליטית מטבעו יש בו דרגה מסוימת של עמימות, הרבה מונחים לצערנו כרגע אי אפשר אי אפשר להגדיר אותם בצורה חד חד ערכית, אבל גם המונח זיקה פוליטית משמעותית הוא לא מוגדר, אין לו הגדרה ולא מוצעת לו הגדרה כרגע ואני בספק אם אפשר לתת לו הגדרה.

עמרי בן צבי: הוא גם מייצר הרבה הרבה עבודה ליועצים משפטיים של רשויות מקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, כל הבעיה זה שאי אפשר להגדיר.

עמרי בן צבי: וגם חוות הדעת ימשיכו לצאת בנוגע לשאלה האם היא זיקה פוליטית משמעותית או האם היא זיקה פוליטית.

עמרי בן צבי: העניין הוא לא חוות הדעת, היועצים המשפטיים יודעים לעשות את זה, השאלה היא מהותית, האם אין די במונח זיקה פוליטית שאנחנו מהניסיון שלנו חושבים שהוא כן מונח מוצלח, יש לגביו הרבה יותר פסיקה, הוא מוסדר הרבה יותר, יש דוגמאות מתי כן ומתי לא, לגבי זיקה פוליטית משמעותית הוא מין מונח חדש שגם ייצר חוסר קוהרנטיות וגם לגופו של עניין הוא נראה לנו מצמצם יתר על המידה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עמרי, בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עינב פרץ, איגוד המבקרים, רואת חשבון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ביקשת להתייחס.

 << אורח >> עינב פרץ: בוקר טוב.

 << אורח >> עינב פרץ: אני שוב רוצה לחזור להצעה שאנחנו הצענו בנושא הזה, שזיקה פוליטית לא תוגדר בתוך התקנות עצמן, אלא בתוך השאלונים שמופנים למועמדים ולמועמדים לנציגי ציבור.

 << אורח >> עינב פרץ: אני חושבת שזה די מוגדר בתקנות של נציגי העירייה בתאגיד עירוני ואנחנו לקחנו את זה משם וצריך פשוט לאמץ את זה.

 << אורח >> עינב פרץ: ברגע שזה יהיה באותו נוסח בשני המקומות.

 << אורח >> עינב פרץ: אני מסכימה בנושא הזה עם נציג משרד המשפטים שזיקה פוליטית משמעותית זה שוב פעם מכניס אותנו לרמה מסוימת ועוד פעם פרשנויות כאלה ואחרות.

 << אורח >> עינב פרץ: אם נישאר בזיקה הפוליטית, לא נכניס את ההגדרה כמו שהיא לתקנות אלא נכניס אותה לשאלונים כפי שמתבצע בתאגידים עירוניים אני חושבת ש - - -

משה ארבל: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים, אנחנו רוצים לאתגר אתכם בהגדרה.

משה ארבל: זו המטרה בדיוק באירוע הזה.

משה ארבל: אתם בורחים מהתמודדות עם שאלה.

משה ארבל: אנחנו גם בדיון הקודם שאלנו את נציגי היועץ המשפטי לממשלה, תגדירו אותם, ברחתם.

משה ארבל: נציגת ייעוץ משפטי של משרד הפנים אמרה, ביושר, אין לי הגדרה ברורה לזה.

משה ארבל: זה נאמר לפרוטוקול.

משה ארבל: אנחנו בכוונה מאתגרים אתכם כדי שתיתנו לנו בהירות.

משה ארבל: אם אין לכם בהירות אז תתמודדו עכשיו עם ההשלכות של 'משמעותית'.

משה ארבל: אנחנו צריכים בהירות.

משה ארבל: אנחנו נותנים כאן תקנות, זה חקיקת משנה - - -

 << אורח >> עינב פרץ: הבהירות תגיע ממענה לשאלות שהן מפורטות, זה כן מפורט בשאלות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז יצטרכו להתמודד מול זיקה משמעותית.

אליהו ברוכי: השאלות תגענה ליועצים משפטיים במקום, כל אחד ברמה אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני דווקא אוהבת שאנחנו מכניסים פה חידוש, התייחסות חדשה, ולכן ברשותכם אנחנו נשאיר את הזיקה הפוליטית משמעותית.

תומר רוזנר: אתם רוצים לאמץ את אותה הגדרה גם לנושא של המועמד?

חמי לפידור: דרך אגב, זה נכון גם לעניין כלכלית ואישית.

חמי לפידור: זה אותו דבר.

מרב אמיר: למועמד זה רק דיווח, שידווח.

תומר רוזנר: לא, לא.

משה ארבל: לא, כלכלית ואישית אנחנו רוצים בכלל לא.

משה ארבל: מי שעשה איתו עסקים, יש כאן נראות ציבורית גם.

משה ארבל: זה לא משהו שקשה להגדיר אותו גם.

מרב אמיר: אני אמרתי שבעניין של המועמדים זה שונה כי להבדיל מנציגי הציבור, ששם אמרנו שהזיקה הפוליטית מונעת ואז הוספנו את המשמעותית, לגבי מועמדים הזיקה הפוליטית לא מונעת.

משה ארבל: למועמד זה לא מונע, נכון.

משה ארבל: הוא יכול להיות מועמד, אבל הוא צריך כישורים מיוחדים.

תומר רוזנר: לא, לא, לא, הוא לא צריך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על מה אתם מדברים?

 << דובר >> גלעד קרן: הוא צריך רק להצהיר - - -

תומר רוזנר: רק להצהיר.

מרב אמיר: רק הצהרה.

גלית וידרמן: זה לא פוסל אותם.

משה ארבל: אז אין בעיה.

מרב אמיר: אין מקום לכתוב רק משמעותי.

תהלה פרידמן: אז אין בעיה, אם זה רק הצהרה.

חמי לפידור: עוד פעם, זה כן בעיה.

חמי לפידור: עכשיו אני המועמד, עכשיו אני אזרח שקיבלתי טופס, עכשיו אני צריך למלא את הפרטים, יש לי טופס שאני צריך למלא.

חמי לפידור: אני יודע לענות על השאלה אם יש לי זיקה, מה בדיוק הזיקה הפוליטית שלי?

מרב אמיר: ואם יגידו לך משמעותית אתה תדע?

חמי לפידור: בסופו של דבר יש פה אזרחים שצריכים למלא טופס.

גלית וידרמן: אתה תצהיר והיועץ המשפטי של הרשות יחליט.

גלית וידרמן: בשביל זה יש יועץ משפטי של רשות.

גלית וידרמן: היועץ משפטי של הרשות יקבע.

חמי לפידור: אם הייתי היועץ, אבל אני לצורך העניין נתתי לו, כמו הדוגמה של חבר הכנסת גינזבורג, נתתי לו לפני חמש שנים, הייתי עורך דין, עשיתי לו עסקה למכירה של דירה.

תהלה פרידמן: נו, אז אתה אדם סביר ולא תצהיר על זה.

חמי לפידור: לא יודע, עוד פעם, אני עורך דין, לא כל מי - - -

תהלה פרידמן: אתה לא אדם סביר.

חמי לפידור: אני לא אדם סביר, אני עורך דין, זה נכון.

חמי לפידור: מה לעשות?

חמי לפידור: מסכים להגדרה.

חמי לפידור: אבל צריך לזכור שלא כולם עורכי דין, לא כולם משפטנים, ורוב האנשים שניגשים למכרזים, הם בכלל לא יודעים מה לעשות עם הדבר הזה.

תהלה פרידמן: אז מה אתה מציע?

גלית וידרמן: שהוא ימלא את הטופס והיועץ המשפטי של הרשות - - -

חמי לפידור: לא יודע מה הוא ימלא.

חמי לפידור: מחר יגידו לו: סליחה, אתה חשבת שאין לך זיקה פוליטית וכתבת לא, למה?

חמי לפידור: כי זה מה שהבנת.

תהלה פרידמן: בסדר, אבל יש זיקה אישית וכלכלית, נתתי לו חוות דעת שמייצרת בינינו זיקה אישית?

חמי לפידור: אני אומר, לא חמי עורך הדין ניגש, עכשיו יוסי או חנה, והביאו להם שאלות, אחת השאלות היא האם יש לך זיקה פוליטית לראש הרשות, לחבר מועצה, לאחד משני זה.

חמי לפידור: הוא מסתכל על זה, דוגרי, לא יודע איך לאכול את זה בכלל.

תומר רוזנר: אוקיי, אם הוא לא יודע, בוא נגיד ככה, יש להניח שמועמד סביר - - -

חמי לפידור: זה קצת, איך אומרים?

תומר רוזנר: במקרה של מועמד המטרה היא שקיפות.

תומר רוזנר: אם המועמד, גם אם הוא תרם 100 שקל והוא חושב שזה יוצר לו זיקה, והוא יכתוב שהוא תרם 100 שקל למועמד פלוני בבחירות אז הוא יכתוב את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא יפגע בו.

גלית וידרמן: וכמו שאמרה עורכת דין אמיר זה לא פוסל אותו.

תומר רוזנר: לא רק שזה לא פוסל אותו, גם לא נדרשים ממנו כישורים מיוחדים.

תומר רוזנר: זאת אומרת גם אם הוא טעה וכתב משהו שהוא לא משמעותי.

חמי לפידור: ומחר יהיה בעיתונות המקומית שמינו את מוישה לתפקיד של שרת בבית הספר והוא תרם 100 שקל לראש העיר ובגלל זה מינו אותו.

חמי לפידור: נו באמת, אתם צריכים לראות איפה אנחנו חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רצינו להכניס, הנושא הזה של הזיקה הפוליטית אנחנו הכנסנו את זה רק בנושא של נציגי ציבור.

תומר רוזנר: לא, גם של המועמד, אבל השאלה היא מה המועמד צריך להצהיר כשהוא מגיש מועמדות.

תומר רוזנר: הוא צריך להצהיר, כמו שדיברה חברת הכנסת סונדוס, על קרבה משפחתית, הוא צריך להצהיר על מצבים של ניגוד עניינים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אנחנו פותרים גם את הסוגיה של הקרבה המשפחתית שהיא העלתה?

תומר רוזנר: תיכף נדבר על זה, אבל קודם תחליטו בעניין הזיקה.

משה ארבל: אני חושב שהאינטרס הציבורי זה שתהיה שקיפות מלאה ובמועמד לא לשים משמעותי.

משה ארבל: גם אם יש לו חשש רחוק לזיקה פוליטית שיצהיר על זה.

משה ארבל: מה נפסיד שנדע מזה?

תומר רוזנר: זה לא פוגע.

משה ארבל: אם זה לא פוגע בו שיגיד את האמת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ומהניסוח הזה זה לא ברור?

תומר רוזנר: לא, המשמעות היחידה לגבי מועמד זה שהוא צריך להצהיר על העניין, זה הכול.

תומר רוזנר: להבדיל ממקומות אחרים שכאשר קיימת זיקה פוליטית נדרשים ממנו כישורים מיוחדים.

חמי לפידור: ואז יעשו מזה צימעס, גם קיבלו אותו לעבודה לתפקיד של שרת ויעשו מזה צימעס.

משה ארבל: שיעשו, מה?

משה ארבל: אבל האינטרס של הציבור לדעת.

חמי לפידור: אתם חיים יותר טוב ממני את הפוליטיקה, אני לא פוליטיקאי, אמרתי, אני כולה עורך דין, אתם חיים את הפוליטיקה קצת יותר טוב ממני, אתם מכירים את הצימעס שעושים מכל הדברים האלה.

משה ארבל: אני מעדיף שהמועמד יגיד את זה מאשר איזה תחקירן בעיתון ימצא את זה.

משה ארבל: שיגיד את האמת, שישים אותה על השולחן.

משה ארבל: אם יש לו מה להסתיר - - -

גלית וידרמן: שקיפות היא גם ערך.

חמי לפידור: לא שלמישהו יש מה להסתיר, אם יש למישהו זיקה משמעותית - - -

גלית וידרמן: התקנות האלה באות בהחלט לגלות את ערך השקיפות.

חמי לפידור: מה עשו 50 שנה עד היום?

תומר רוזנר: עשו מינויים פוליטיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשו מינויים פוליטיים, בדיוק, בשביל זה אנחנו עושים את התקנות האלה.

גלית וידרמן: נכון, בהחלט, ולכן באה הוועדה לגלות את ערך השקיפות.

תומר רוזנר: מה ההחלטה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתם רוצים שהוא יצהיר - - -

משה ארבל: אני הצעתי שבנציג ציבור משמעותי, במועמד הצעתי ש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנציג ציבור הכנסנו משמעותית.

משה ארבל: ופה להשאיר זיקה פוליטית ככה.

 << דובר >> גלעד קרן: פוליטית, כלכלית או אישית לראש המועצה, חבר מועצה או - - -

תומר רוזנר: ראש הרשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, כמו שאמרנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו בואו נפתור את הסוגיה שחברת הכנסת סאלח דיברה עליה, הקרבה המשפחתית ברשויות הערביות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אנחנו פותרים את זה?

גלית וידרמן: גברתי יושבת הראש, בנושא של קרבת המשפחה זה נושא שמשרד הפנים בהחלט מודע לו, נדרש אליו.

משה ארבל: אתם יכולים היום בתקנות לאפשר שגם מועצות מקומיות - - -

גלית וידרמן: זה לא נושא שאנחנו יכולים לפתור בתקנות.

משה ארבל: לא, אבל יש הבדל ברשויות הערביות, ברשויות בכלל, בין תקנות העיריות לבין מועצות מקומיות.

משה ארבל: אנחנו רוצים להחיל על המועצות המקומיות את הדין החל בעיריות.

גלית וידרמן: חבר הכנסת ארבל, זה לא משהו שאפשר לעשות בתקנות אלא בחקיקה ראשית.

גלית וידרמן: משרד הפנים כרגע עורך עבודת מטה בעניין הזה יחד עם הלשכה המשפטית כדי ללמוד את הנושא ולהיערך לזה.

גלית וידרמן: אנחנו בהחלט ניערך לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואז זה יבוא בתור מה?

גלית וידרמן: בתור חקיקה ראשית שאנחנו ניערך אליה, אבל זה לא נושא שיכול לבוא לידי ביטוי בתקנות, כי זה פשוט לא המקום המתאים מבחינה חקיקתית.

גלית וידרמן: היועץ המשפטי של הוועדה יכול להתייחס לזה יותר טוב ממני.

משה ארבל: זה דורש חקיקה ראשית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תומר, אתה רוצה להתייחס?

תומר רוזנר: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אז נמשיך הלאה.

חמי לפידור: עדיין בעניין של הזיקה הפוליטית צריכים לרשום למי.

תומר רוזנר: אמרנו, ראש הרשות, חבר מועצה או אחד משני - - -

משה ארבל: אבל אתם מסכימים שהמצב במועצות המקומיות הוא לא סביר, בפרט ברשויות הערביות?

משה ארבל: שיש לך רשות מקומית אחת שמורכבת משני שבטים.

גלית וידרמן: אמרתי שאנחנו עורכים עבודת מטה כדי ללמוד ולשנות את המצב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, נעבור הלאה.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 6 יש שני תיקוני נוסח בעקבות ההחלטות.

 << דובר >> גלעד קרן: אני רק אקריא, בתיקון תקנה 7 יש נוסח טיפה שונה ממה שמופיע מולכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רגע, רק שנייה, נעמה רוט, את רוצה להתייחס לקרוב משפחה למרות שכאן אמרו נציגי משרד הפנים שזה יעבור לחקיקה ראשית ואנחנו לא נוגעים בזה פה?

נעמה רוט: לא, רק רציתי להזכיר שביקשנו להגדיר במפורש את החקיקה שזה מפנה אליה בקרוב משפחה ואני רואה שהנוסח פה פשוט לא מעודכן לפי מה שביקשנו.

תומר רוזנר: כן, אנחנו נפנה להגדרות השונות בהתאם לרשות המקומית ואנחנו נפנה לסעיף הרלוונטי לפקודת העיריות ובצו הרלוונטי של המועצות המקומיות.

נעמה רוט: אוקיי, בסדר.

 << דובר >> גלעד קרן: אני רק אקריא, בתיקון תקנה 7 זה לא הנוסח שמופיע לפניכם, כי קיבלנו הערה ממשרד המשפטים שאנחנו נקדם אותה: בתיקון תקנה 7 לתקנות העיקריות המילים "או בשירות המדינה" – יימחקו, ובסופה יבוא "כפי שמנחה משרד הפנים באוגדן תיאורי תפקידים למשרות ברשויות המקומיות שמתפרסם באתר האינטרנט של המשרד ומתעדכן מזמן לזמן".

תומר רוזנר: הסעיף הזה מתייחס לאמות המידה ותנאי הסף במכרזים והוא אומר שככל האפשר הם יעשו לפי הנהוג ברשויות המקומיות והתוספת היא כפי שמנחה משרד הפנים באוגדן תיאורי התפקידים.

 << דובר >> גלעד קרן: אני עובר לעמוד 7, זה סעיף שאנחנו הוספנו לבקשת הוועדה.

 << דובר >> גלעד קרן: הקלות במבחנים לעולים חדשים שלא שולטים בשפה העברית.

 << דובר >> גלעד קרן: אני אקריא את הנוסח שאנחנו מציעים, הוא נוסח שדומה למה שקיים בשירות המדינה בשינויים מסוימים.

 << דובר >> גלעד קרן: הקלות במבחנים 11ב.

 << דובר >> גלעד קרן: במועד המבחן טרם מלאו עשר שנים בסך הכול לישיבתו בישראל;

 << דובר >> גלעד קרן: ידיעת הלשון העברית על בוריה איננה דרישה מהותית של המשרה שאליה הוא מבקש להתקבל.

משה ארבל: בשירות המדינה זה גם ברשות או שזה חובה?

תומר רוזנר: זה תמיד רשות.

משה ארבל: זאת אומרת אין חובה לתת להם את זה.

תומר רוזנר: לא.

מרב אמיר: מתי סעיף (ב) אמור להתקיים?

תומר רוזנר: אם הוא עכשיו רק עשר שנים וחודש בארץ, אז לא מתקיים התנאי של עשר שנים, אז יכול ראש הרשות במקרה הספציפי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יהיה לו איזה גרייס של שיקול דעת.

מרב אמיר: אבל זה בסוף מאוד פתוח.

תומר רוזנר: מטעמים מיוחדים, צריך טעמים מיוחדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בואו נתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עמוד 8.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 8 במקום שלוש שנים אמרנו ארבע שנים, וזה בהתאם להחלטת הוועדה.

חמי לפידור: יש עוד דבר אחד קטן שסוכם בפעם הקודמת, שיהיו לפחות שלושה נציגי ציבור וזה נשאר חמישה, בתקנה משנה (ב).

חמי לפידור: אני אזכיר, מדובר על הרשויות הקטנות, יש בעיה למצוא.

חמי לפידור: שלא מחר נקבל דוח של מבקר המדינה שאנחנו לא עומדים בתקנות כי לא מצאו חמישה נציגי ציבור.

תומר רוזנר: הייתה בקשה כזאת, לא היה סיכום כזה, אבל אם אתם רוצים לשנות אפשר.

תומר רוזנר: מה שתחליטו.

גלית וידרמן: אנחנו לא הסכמנו לזה.

גלית וידרמן: אנחנו חושבים שגם ברשויות קטנות ניתן למצוא חמישה אנשים.

משה ארבל: לא, זה לא התקבל.

משה ארבל: אני זוכר שהוא העלה את זה, חמישה אנשים להשיג גם במטולה אפשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, טוב, קדימה.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 9 אמרנו שנציג השר בהרכב של שלושה, הוא מתווסף להרכב ולא יהיה במקום נציגי ציבור.

 << דובר >> גלעד קרן: הורדנו את עובד ברשות הגובלת, בעמוד 9 למטה.

חמי לפידור: בעמוד 9 דבר אחד שהוא טכני ומהותי.

חמי לפידור: בתקנה משנה (ו), ראש הרשות לא יכול למנות עובד מדינה או עובד מרשות מקומית אחרת.

חמי לפידור: אין לו סמכות, אין לו יכולת, איך הוא יעשה את זה בדיוק?

חמי לפידור: מכוח מה הוא יכול להודיע לפקיד משרד הפנים שיבוא לשבת אצלו עכשיו בוועדה?

חמי לפידור: אין לו סמכות כזאת בכלל.

תומר רוזנר: כל מינוי בחברות בוועדת מכרזים, כידוע, נעשה בהסכמה.

תומר רוזנר: גם נציגי הציבור, אי אפשר לכפות עליהם להשתתף בדיון, זה הכול נעשה בהסכמה, כמובן שראש הרשות צריך לקבל את הסכמתו של אותו עובד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אבל פה הוא מדבר על השר.

תומר רוזנר: כן, נציג השר.

תומר רוזנר: אם עובד המדינה לא מסכים אז ברור שהוא לא יכול להכריח אותו לבוא, אבל ברור שמדובר - - -

חמי לפידור: השר יכול להגיד לראש הרשות, במקום שאני אמנה תמנה אתה מרשות אחרת.

חמי לפידור: איך הוא בדיוק עושה את זה?

 << דובר >> גלעד קרן: פונה לרשות.

תומר רוזנר: הוא פונה לרשות האחרת ואומר - - -

חמי לפידור: אה, פונה, מבקש, מתחנן, יורד, נו באמת.

תומר רוזנר: כמו שעושים בשירות המדינה, כידוע לך.

משה ארבל: הרי החשש הגדול של אדוני היה מזה שייתקעו מכרזים, אז מוצע פה פתרון שבאמת ישחרר את הפלונטר, מאפשרים להביא נציג שר כדי שנתקדם.

גלית וידרמן: זה עבודת עמיתים, פעם אחת ראש רשות אחת מגיע לרשות אחרת והפעם השנייה ראש רשות אחר יגיע לרשות אחרת.

תומר רוזנר: זה בשביל להקל על הרשויות המקומיות.

מרב אמיר: רק הערה לגבי סעיף 23(1), שכתוב בתקנת משנה (א) במקום 'ולא יפחת משלושה' יבוא 'לא יפחת משלושה ולא יעלה על חמישה' צריך לשנות את זה לשישה בגלל נציג ההסתדרות.

תומר רוזנר: לא צריך לשנות את זה, כי אנחנו קבענו בסעיף הבא, שאנחנו תיכף נקריא אותו, שבכל הרכב, ולאו דווקא בשלושה או חמישה, זה יכול להיות גם בשבעה ויכול להיות גם בתשעה, אם יש הסכם קיבוצי או הסדר קיבוצי שאומר שיהיה גם נציג ארגון עובדים אז הוא נוסף לכל הרכב, אם זה הרכב של שלושה או של חמישה או של שבעה ולא משנה איזה הרכב.

חמי לפידור: עוד הערה טכנית אחת לעניין סעיף (ח)(2), בעמוד 9.

תומר רוזנר: רגע, אנחנו רוצים להקריא את הסעיף של ארגוני העובדים.

חמי לפידור: זה עוד לפני זה.

 << דובר >> גלעד קרן: הערת עליו בפעם שעברת, זה לא התקבל.

תומר רוזנר: הערת את ההערה והיא לא התקבלה.

חמי לפידור: לא, בסעיף (ח)(2), דובר על ותק של שנתיים לפחות בתפקידו הנוכחי.

תומר רוזנר: הוא העיר את זה בפעם שעברה.

חמי לפידור: לא, לא הערתי על זה.

משה ארבל: מה אדוני מציע?

משה ארבל: מה הבעיה?

חמי לפידור: במקום 'הנוכחי' שיהיה 'בתפקידו'.

חמי לפידור: כי אם לצורך העניין הייתי חמש שנים בעירייה אחת בתור ראש מינהל ועכשיו אני רק שנה ברשות חדשה באותו תפקיד של ראש מינהל, אז בתכלס יש לי שש שנות ניסיון, אם יגידו בתפקידו יפרשו את תפקידו באותו מקום.

חמי לפידור: זה לא הנוכחי, זה צריך להיות 'בתפקידו' במקום הנוכחי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אפשר בתפקידו, בדרגה הנוכחית.

חמי לפידור: לא, בתפקידו, לא צריך את המילה 'הנוכחי', ניסיון בתפקידו.

משה ארבל: מה עמדתכם, משרד הפנים?

גלית וידרמן: אין לנו התנגדות לזה.

מרב אמיר: אנחנו פשוט קבענו את זה כדי שזה לא יהיה עובד בתקופת ניסיון, שזה יהיה עובד קבוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מוחקים את המילה 'הנוכחי'.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 10 אני מקריא את הסעיף שמדבר על נציג ההסתדרות.

תומר רוזנר: נציג ארגון עובדים, לא הסתדרות.

 << דובר >> גלעד קרן: סעיף 10.

תומר רוזנר: יש הערות על זה?

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנות 23(א) עשינו את התיקונים בהתאם להחלטת הוועדה לגבי ועדת בחינה שיש בה ארבעה חברים, אז המניין יהיה שלושה, שאחד מהם יושב ראש הוועדה, מניין חוקי, והודיעו שבעה ימים מראש בכל המקרים.

חמי לפידור: אנחנו ביקשנו את זה גם בסעיף קטן (א), זה גם היה הרעיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עם סעיף קטן (א)?

חמי לפידור: עוד פעם, שלושה חודשים, הזמנתי את נציג הציבור, נציג הציבור לא הגיע.

חמי לפידור: זו הבעיה שהעלינו אותה בדיוק.

תומר רוזנר: דיברנו על זה ארוכות בישיבה הקודמת.

חמי לפידור: ונאמר על זה בתנאי שהודעתי שבעה ימים מראש.

חמי לפידור: גם בסעיף קטן (א) צריך להיות אותו דבר.

תומר רוזנר: אבל זה מה שכתוב.

חמי לפידור: לא, הכול יש חוץ מסעיף קטן (א).

חמי לפידור: בכולם כתוב חוץ מ-(א).

תומר רוזנר: אז צריך לתקן גם ב-(א), בסדר.

תומר רוזנר: אתה צודק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה צודק.

חמי לפידור: תודה.

גלית וידרמן: ואז מה?

גלית וידרמן: 'מניין חוקי בישיבת ועדת בחינה מונה שלושה חברים' יהיה שניים?

חמי לפידור: כן, אם הוא לא הגיע אז התשובה היא כן, מה לעשות?

משה ארבל: כן, אם הודיעו שבעה ימים לפני אז כן.

תומר רוזנר: ונעשה מאמץ לתאם.

 << דובר >> גלעד קרן: אנחנו עוברים לעמוד 13.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רגע, יש בעמוד 11, (ה) היה שם.

 << דובר >> גלעד קרן: כן, שוב, לבקשתכם הורדנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את זה הורדנו, כן.

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 13, בתיקון תקנה 25.

תומר רוזנר: אני חושב שיש הערה לפני 25 מאחת מחברות הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה את רצית להעיר, ב-23(ו)?

תהלה פרידמן: 23ב.

מרב אמיר: נמצא פה נציג משרד הדתות, חזקיהו סאמין.

תהלה פרידמן: יש פה נוסח, מאחר שהיושבת ראש ביקשה שאני לא אדבר באוויר, אז אני אציג את שתי ההצעות לשינוי ואז אני אשמח להתייחסות.

גלית וידרמן: רגע, לא, לא.

חמי לפידור: מה לא?

חמי לפידור: חשבתי שיש לנו בשורה של משרד הפנים בעניין העו"סים.

תהלה פרידמן: לא, זה עניין הרבנים פה.

חמי לפידור: שניהם חשובים באותה מידה.

תהלה פרידמן: כן, בסדר.

תהלה פרידמן: לא, טוב, בסדר.

משה ארבל: אל תדחק אותה לפינה, נו באמת.

משה ארבל: כבודם של רבני ישראל גבוה בעיניה.

חמי לפידור: אני מסכים.

תהלה פרידמן: אז יש פה בעצם שתי הצעות.

תהלה פרידמן: אחת נוגעת למינוי רב יישוב, שמה שאני מבקשת להציע, שראש המועצה האזורית או נציגו הוא יהיה יושב ראש הוועדה.

תהלה פרידמן: כמו שעושים במינוי רב אזורי לעשות גם במינוי רב יישוב.

תהלה פרידמן: במקום המצב כרגע שבו רב אזורי יו"ר הוועדה הוא ראש היישוב וברב יישוב יו"ר הוועדה הוא רב אזורי.

תהלה פרידמן: זה נראה לי לא הגיוני.

תהלה פרידמן: באופן כללי כל השינויים שלי מטרתם אחת והיא לחזק את הזיקה של המקום לבחירת הרב, שהרב ישקף את האופי של המקום ולא יהיה הצנחה מלמעלה, ואני לא רואה היגיון בין להבדיל פה בין רב יישוב לרב אזורי, למה ברב אזורי יו"ר הוועדה הוא ראש הרשות וברב יישוב יו"ר הוועדה לא יהיה ראש היישוב.

תהלה פרידמן: זה נראה לי דבר די בסיסי ובאמת אני לא מבינה את ההיגיון שבהפרדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהיא צודקת.

גלית וידרמן: נמצא נציג משרד הדתות, חזקיהו סאמין.

תהלה פרידמן: אתם רוצים שאני אציג את השינויים?

משה ארבל: כן.

תהלה פרידמן: השינוי השני, התחלתי ב-23ב, סעיף קטן (1).

תהלה פרידמן: עכשיו אני בסעיף קטן (4), נציג ציבור מקומי של היישוב שאינו חבר הוועד המקומי שתמנה מליאת המועצה האזורית.

תהלה פרידמן: זה תיקון ממש קטן, במקום המועצה האזורית יהיה מליאת המועצה האזורית כי הניסוח שמופיע ברב אזורי.

תהלה פרידמן: נציג ציבור מקומי של היישוב שאינו חבר הוועד המקומי שימנה המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, במקום בהתייעצות עם ראש הוועד, בהסכמת ראש הוועד.

תהלה פרידמן: זה על אותו היגיון, של חיזוק הזיקה.

תהלה פרידמן: עכשיו אני בסעיף 23ב(ב)(3), שני רבני יישובים או אזוריים שתמנה מליאת המועצה האזורית.

תהלה פרידמן: שוב, לא מועצת הרבנות הראשית, אלא מליאת המועצה האזורית מתוך מגמה לחזק את הזיקה של האזור למינוי.

תהלה פרידמן: באופן כללי יש חמישה אנשים שבוחרים רב אזורי, כרגע הפרופורציה היא שלושה ארציים, משרד הדתות, מועצת הרבנות, שניים מקומיים, אני רוצה לשנות את הפרופורציה.

תהלה פרידמן: אני הצעתי ארבע אחת, אני מוכנה להתפשר על שלוש שתיים, אבל הפרופורציה צריכה להיות לכיוון המקומי ופחות לכיוון הארצי.

תהלה פרידמן: אני רואה שאתה משועשע.

משה ארבל: מי?

גלית וידרמן: אם אפשר להעלות את חזקיהו סאמין, נציג משרד הדתות.

תומר רוזנר: שיגיד גם מה התפקיד שלו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מר סאמין, שלום, אם אתה יכול רק להגיד בבקשה לפרוטוקול את הגדרת התפקיד שלך.

חזקיהו סאמין: כן, חזקיהו סאמין, אני מנהל אגף שירותי דת שבין היתר אחראי ומלווה את כל הבחירות לרבנים, גם רבנים בהתיישבות וגם רבני ערים.

תהלה פרידמן: הוא אחראי האגף לשירותי דת במשרד הדתות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במשרד לשירותי דת, ככה קוראים לזה היום, מה שהיה פעם משרד הדתות.

תהלה פרידמן: זה מעורר שאלה מה עושים שאר האגפים, יש אגף לשירותי דת במשרד לשירותי דת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה, מר סאמין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת תהלה פרידמן הציעה פה שינויים בנוסח, בהרכב של הוועדה, אנחנו מבקשים לשמוע את התייחסותך.

חזקיהו סאמין: כן.

חזקיהו סאמין: הרכב ועדת הבחינה לבחירת רבנים בהתיישבות נוסח במשרד לשירותי דת יחד עם יושב ראש מרכז המועצות האזוריות, שמוליק ריפמן ז"ל שהוא שלח את נציגו אשר אברג'יל, לשעבר ראש המועצה האזורית שפיר.

חזקיהו סאמין: הנוסח הזה, איך שאנחנו רואים את זה, זה איזון בין ייצוג היישוב והמועצות האזוריות לבין המשרד לשירותי דת.

חזקיהו סאמין: כל פתיחה של ההסכמה הזאת של הרכב הבחינה הזאת זה נוגד את העקרונות של מרכז המועצות האזוריות והמשרד לשירותי דת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדוע?

תהלה פרידמן: מה נוגד את העקרונות?

חזקיהו סאמין: אנחנו כמשרד שגם מממן ומתקצב מתנגדים לכל שינוי בהרכב.

תהלה פרידמן: את זה הבנתי, אבל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זה לא מספיק להתנגד, אנחנו צריכים להבין מה עומד מאחורי זה, את ההסבר ההגיוני.

חזקיהו סאמין: יש כאן איזון ומלאכת מחשבת שישבנו שעות רבות עד שהגענו להרכב, כל שינוי קטן מערער את האיזון שאנחנו ישבנו עליו.

תהלה פרידמן: אז בוא נעבור על זה בפרטים.

תהלה פרידמן: למה כשממנים רב אזורי היושב ראש של ההרכב הוא ראש המועצה האזורית וכשממנים רב יישוב היו"ר לא יהיה יו"ר היישוב.

תהלה פרידמן: מה ההיגיון בשינוי בין שני הדברים האלה?

חזקיהו סאמין: אם אני עכשיו אתחיל להסביר לך את כל הדברים אז באמת יכלה הזמן ולא נסביר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תנסה, אתה יודע, יש לנו פה יכולת הבנה.

חזקיהו סאמין: אני אומר שכל העניין הזה, אנחנו ישבנו על זה רבות ויחד עם המועצות האזוריות והם הסכימו איתנו ולכן כל שינוי בעניין הזה זה שינוי שיערער את כל ההסכמות ואת כל האיזונים שאנחנו ראינו אז בזמנו שישבנו יחד עם המועצות האזוריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, אדוני, אני מתנצלת, אבל מדובר פה בהצעה שכל מטרתה היא להגדיל את הייצוג של המקום ושל האנשים שמכירים את האנשים ואת הסביבה ואת הקהילה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מצליחה להבין ממך, מעבר להפרת האיזון הקדוש הזה, איזה שהיא סיבה הגיונית ומשמעותית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסביר לנו מה.

חזקיהו סאמין: לא הבנתי מה הבעיה שיושב ראש הוועדה יהיה בעניין של יישוב שיהיה לא מהמועצה האזורית, אלא רב מהמקום.

תהלה פרידמן: אבל למה?

תהלה פרידמן: למה לא לתת לאנשי יישוב לבחור את הרב שלהם?

משה ארבל: לאיזה סעיף את מתכוונת?

חזקיהו סאמין: עדיין הם רוב.

תהלה פרידמן: לא, הם לא.

חזקיהו סאמין: אני מאז התקנות הייתי בין 50 ל-100 בחירות בהתיישבות ותמיד מי שנותן את הטון ומי שבוחר וגם את רואה שרוב חברי הבחינה הזאת הם מהיישוב ומהמועצות האזוריות, בדרך כלל מה שהם רוצים זה מה שקורה.

חזקיהו סאמין: לא ראיתי אפילו פעם אחת איזה שהיא בעיה בהרכב הזה.

חזקיהו סאמין: ההרכב הזה הוא מצוין ומעולה ואנחנו מתנגדים לכל שינוי בו.

חזקיהו סאמין: כמו שאמרתי, אנחנו ישבנו רבות עם המועצות האזוריות, הם הסכימו איתנו, הם מייצגים את המועצות האזוריות ולכן כל שינוי בעניין הזה, אנחנו מתנגדים כמשרד.

תהלה פרידמן: תראה, זה שמשרד הפנים של ש"ס מסכים עם משרד הדתות של ש"ס זה באמת מרשים, אבל לא - - -

משה ארבל: אנחנו לא צריכים להתנצל, אבל מדובר פה בדרג מקצועי.

תהלה פרידמן: לא, אבל כשאתה אומר לי ששני משרדים מהמפלגה שלנו הגיעו להסכמה ביניהם, אז זה לא מרשים אותי.

משה ארבל: לא, מרכז המועצות האזוריות זה שלכם, זה כחול לבן, היה שמוליק ריפמן ז"ל.

תהלה פרידמן: זה כפוף למשרד הפנים ולשר הפנים.

משה ארבל: מרכז המועצות האזוריות?

תהלה פרידמן: אתה יודע יפה מאוד שמקום כמו אפרת, נגיד, שניסו להדיח את רב יישוב.

תהלה פרידמן: אתה מכיר את זה, נכון?

משה ארבל: לא, במקרה הזה ספציפית, בתפקידי הקודם כראש מטה השר אני יודע כמה שעות הוקדשו לזה כדי לייצר באמת איזון, זה לא היה זבנג וגמרנו, זה הגיע להסכמה.

תהלה פרידמן: תסביר לי למה רב אזורי ייבחר על ידי הרכב בראשות ראש הרשות ורב יישוב לא?

משה ארבל: לא, אבל מי זה ברב יישוב?

תהלה פרידמן: תסתכל, 23ב(א)(1), הרב האזורי של המועצה ואם יש במועצה האזורית יותר מרב אזורי אחד, הרב שתמנה לעניין זה מועצת הרבנות הראשית מביניהם.

משה ארבל: זה הגיוני, אני אסביר לך למה.

משה ארבל: זה הגיוני מאוד, שאלת הכפיפות.

משה ארבל: רב אזורי, הכפיפות הישירה שלו היא לראש המועצה האזורית ולכן בלי ספק ראש המועצה האזורית, ולא אכפת לי אם הוא קיבוצניק, מה שלא יהיה, חייב להיות באופן ישיר מעורב בהליך המינוי שלו.

משה ארבל: רב יישוב כפוף לרב האזורי ולכן - - -

תהלה פרידמן: לא, אבל הוא רב של יישוב, זו קהילה קטנה הרבה יותר משמעותי שהיא תבחר.

משה ארבל: אבל שאלת הכפיפות.

משה ארבל: יש לה ייצוג, לא מחקו את הייצוג של היישוב, אבל שאלת הכפיפות היא השאלה הרלוונטית, האם שר שממנה מנכ"ל או האם שר שממנה מנהל אגף הוא לא ממנה את יושב ראש ועדת האיתור למנכ"ל משרדו?

משה ארבל: גם כאן ראש המועצה האזורית, באופן ישיר הוא הממונה הישיר על הרב האזורי.

תהלה פרידמן: לא נכון.

משה ארבל: ברמת יחסי העבודה ביניהם, בסדר?

תהלה פרידמן: יופי, ברמת יחסי עבודה, באותה מידה זה נכון ביישוב וביישוב זה עוד הרבה יותר קריטי.

משה ארבל: ביישוב רמת יחסי העבודה היא רב היישוב שהוא כפוף לרב האזורי.

תהלה פרידמן: אני לא מסכימה, יש פה קהילה קטנה שאתה מנחית לה משהו על הראש.

גלית וידרמן: חברת הכנסת פרידמן, אני כן עוקבת על ההרכב המקצועי של ועדת הבחינה, כרגע כגורם מקצועי בנושא של כוח אדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גלית, באיזה סעיף את?

גלית וידרמן: על הנושא של 23ב.

גלית וידרמן: אני מסתכלת על זה כהרכב מקצועי שלנו בתחום כוח האדם, אני באמת לא גורם מקצוע בתחום הרבנות ואני באמת לא עוסקת בתחום הזה.

תהלה פרידמן: גם אני לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני לא.

גלית וידרמן: ואני לא מבינה בזה, אבל אני מסתכלת על הדגשים שאת הצגת בנושא של הייצוג של ה - - -

תהלה פרידמן: יש לך מולך את ההצעה שלי?

גלית וידרמן: אני רואה גם את ההצעה שלך, גברתי, אבל אני מבינה גם שיש קושי למשרד לשירותי דת עם שינוי בעניין הזה, כי הם הגיעו להרכב אחרי משא ומתן ממושך עם המועצות האזוריות.

גלית וידרמן: אני כן רואה שיש פה שני נציגים של הוועד המקומי של היישוב ונציגי ציבור שהם גם באים מהוועד המקומי.

תהלה פרידמן: לא, אבל מי ממנה אותם?

תהלה פרידמן: שימי לב מי ממנה, היחס כרגע הוא שלוש שתיים, שלושה ממונים, זאת אומרת הרוב ממונים על ידי גופים שהם חיצוניים.

משה ארבל: מיקי, יש נציג של המועצות האזוריות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה רוצה שנעלה את שי חג'ג'?

משה ארבל: כן.

משה ארבל: הוא לא היה מעורב בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי היה מעורב בזה?

משה ארבל: אשר אברג'יל, היה ראש מועצה של שפיר.

משה ארבל: אם הוא ירצה לעלות, הוא היום לא בתפקיד.

גלית וידרמן: בעצם הנציג היחידי שמתמנה ממש מבחוץ - - -

תהלה פרידמן: תקשיבו, מה שמפריע לי זה שאתם אומרים: אנחנו לא מוכנים לדבר.

תהלה פרידמן: זה לא מקובל עליי.

תהלה פרידמן: אם אתם רוצים לומר בואו לא נתקע פה את הוועדה, אלא ננהל על זה משא ומתן בנפרד, סבבה, אבל אני לא מוכנה שתגידו לי שזה –

גלית וידרמן: לא, העמדה בהחלט ברורה.

גלית וידרמן: יכול להיות שמה שצריך לעשות זה להסיר את הסעיף הזה.

מרב אמיר: לא, בואו נשאיר אותו ככה כי זה לא משנה אם נשאיר אותו - - -

תהלה פרידמן: לא, אם אתם תסירו את הסעיף הזה –

מרב אמיר: אבל הסעיף הזה קיים, גם אם נסיר אותו כאן הוא יישאר - - -

גלית וידרמן: הוא יישאר בצו הישן.

מרב אמיר: אז בואו נשאיר אותו עכשיו כדי שלא כל התקנות ייתקעו על זה ונקיים על זה שיח יותר רציני סביב הנושא הזה.

תהלה פרידמן: אבל הם לא יקיימו על זה שיח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השיח הזה צריך להיות מול המועצות האזוריות.

תהלה פרידמן: כן, אבל הם לא יקיימו על זה שיח אם אנחנו עכשיו נעביר את זה.

משה ארבל: תהלה, את עוד יכולה להיות השרה לשירותי דת.

תהלה פרידמן: הלוואי, אם ירצה ה' מתי שהוא.

תהלה פרידמן: אגב, מכל תפקידי הממשלה זה תפקיד שאני לוקחת בשמחה.

תהלה פרידמן: אני לא פחות מקצועית מאשר שר החינוך בחינוך ואני יכולה לתת כל מיני דוגמאות.

גלית וידרמן: חברת הכנסת פרידמן, גם אנחנו שולחים נציג שר שלנו לכל ועדות הבחינה שהוא אמון על שמירה של תנאי הסף, על בדיקה של הדברים, אז זה שמגיע נציג שלנו לוועדות הבחינה - - -

תהלה פרידמן: תקשיבי, אין לי טענה לשום - - - יש לי פה טענה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לה טענה לחוסר ייצוג מקומי.

תהלה פרידמן: אין לי טענה אחרת, אני רוצה, הטענה שלי שרבנים מונחתים על קהילות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר להוסיף, פשוט להוסיף עוד מישהו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני?

חזקיהו סאמין: אני יכול להגיד משהו?

משה ארבל: לא, אבל מאוד לא נוח לי שחזקיהו סאמין צריך לייצג את המתנגדים ולא מנכ"ל המועצות האזוריות, אני מעדיף שאדם שהוא לא חובש כיפה יבוא ויאמר שהאינטרס של המועצות האזוריות הוא הנוסח הזה ולא נציג המשרד לשירותי דת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את רוצה לבדוק אם שי חג'ג' יכול לעלות?

משה ארבל: האיזון הזה, האיזון הקדוש הזה במרכאות, נעשה אחרי המון שעות שמרכז המועצות האזוריות בא ואמר שזה טוב להם, ואף אחד לא כפה עליהם את זה.

משה ארבל: אני מכיר את זה כי אני ידעתי את התהליך.

תהלה פרידמן: מה אף אחד לא כפה עליהם?

תהלה פרידמן: תקשיב.

משה ארבל: לא, לא נכון.

משה ארבל: מרכז המועצות האזוריות עשה את זה והתנגד והכניס פה הרבה מאוד - - -

גלית וידרמן: חברת הכנסת פרידמן, אפשר לנהל את השיח הזה עם מרכז המועצות האזוריות בנפרד מהתקנות האלה?

גלית וידרמן: כי אלה תקנות שהחיוניות שלהן לנושא של האיכות של העובדים בשלטון המקומי וטוהר המידות הוא באמת מאוד מאוד חשוב והגענו לישורת האחרונה שלהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת, מה היה פה?

גלית וידרמן: לא, שאלתי את חברת הכנסת פרידמן אם אנחנו יכולים לנהל את השיח עם המועצות האזוריות בנפרד, כי בכל מקרה הסטטוס קוו כרגע, גם אם אנחנו נוריד את הסעיף אז זה יישאר בצו, זה לא שזה ישתנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה, אני שואלת אם אין דרך ללכת בכל זאת לקראת חברת הכנסת פרידמן?

משה ארבל: צריך לשמוע גם את מרכז המועצות האזוריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עוד נשאר לנו פתוח?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בזמן שמחפשים לנו את נציג המועצות האזוריות.

תהלה פרידמן: אין לי בעיה, אני אשמח להידבר עם מרכז המועצות האזוריות.

חמי לפידור: רגע, חזרה אחורה, עניין העו"סים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, קיבלתם תוצאות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד הפנים.

חמי לפידור: משרד הפנים, אני חושב שמבחינתם זה בסדר מה שכתבנו.

גלית וידרמן: ניתן לעורכת דין אמיר.

מרב אמיר: לגבי דרגה מקבילה, עד לדרגה מקבילה של 7, שלא יעלה על הדרגה המקבילה ל-7.

תומר רוזנר: הדרגה המקבילה בדירוגים המקצועיים.

 << דובר >> גלעד קרן: בכל הדירוגים המקצועיים.

תומר רוזנר: במקום שלושה הדירוגים שמפורטים פה ייכתב בכל הדירוגים המקצועיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עוד נשאר לנו?

 << דובר >> גלעד קרן: בעמוד 13 ו-14, בעמוד 13 תיקון תקנה 25, תיקון בהתאם להחלטת הוועדה שככלל יהיו שמונה מועמדים שיעלו לוועדת בחינה.

משה ארבל: כמו בשירות המדינה.

 << דובר >> גלעד קרן: כן, יש פה קצת הבדל, בהתאם למה שהוועדה החליטה, אני אקריא את מה שאנחנו מציעים.

גלית וידרמן: אנחנו ביקשנו בעניין הזה, גלעד, שלחנו לכם אתמול.

 << דובר >> גלעד קרן: אני מדבר על 25, לא על 25א.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק אומרת לפרוטוקול שחגית מגן הציעה לכתוב רמה לעובדים סוציאליים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל לא רמה כמו דירוג מקצועי.

חמי לפידור: זה פשוט נקרא רמות אצלם ולא דרגות.

תומר רוזנר: זה בסדר, יש הרבה דירוגים שקוראים לזה רמה, לא צריך לכתוב את זה, זה ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תמשיך, בבקשה, גלעד.

 << דובר >> גלעד קרן: אני מקריא את תיקון תקנה 25.

 << דובר >> גלעד קרן: בתקנה 25(א) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "כפי שנקבע בהתאם לתקנה 11א, ואולם היו יותר משמונה מועמדים כאמור – יזומנו לריאיון רק שמונת המועמדים שהשיגו במבחנים את התוצאות הגבוהות ביותר; על אף האמור רשאי ראש הרשות המקומית לקבוע, מראש, כאמור בתקנה 11א, כי במכרז מסוים יזומנו לריאיון יותר משמונה מועמדים שהם בעלי התוצאות הגבוהות ביותר במבחנים כאמור, אך לא יותר מ-16 מועמדים".

תומר רוזנר: זה בהתאם להחלטה שהייתה של הוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, נכון.

 << דובר >> גלעד קרן: ועכשיו רצינו להוסיף לתקנה 25א, שמדברת על מיון מקדים, לגבי משרות שאין מבחנים , שיש רק הגשת מועמדות וזימון לריאיון.

 << דובר >> גלעד קרן: בהתאם להחלטת הוועדה אנחנו מציעים פה סעיף שיגיד כך: מיון מקדים.

 << דובר >> גלעד קרן: 25א

 << דובר >> גלעד קרן: לצורך ביצוע המיון המקדים יקבע ראש הרשות, נוסף על דרישות הסף למילוי המשרה, אמות מידה ענייניות, נוגעות למשרה ושוויוניות, שיש בהן כדי להעניק יתרון בבחינת התאמת המועמדים למשרה, כאמור בתקנה 11א; אמות המידה, כולן או חלקן, הן כמפורט להלן:

 << דובר >> גלעד קרן: ניסיון תעסוקתי ומקצועי;

 << דובר >> גלעד קרן: כישורים מיוחדים;

 << דובר >> גלעד קרן: דרישות מיוחדות אחרות.

 << דובר >> גלעד קרן: ראש הרשות יקבע ציון סף או כמות סף של בקשות למשרה שיזומנו לריאיון לפי תקנות אלה; הבקשות למשרה שיזומנו לריאיון כאמור הן בקשות למשרה שקיבלו את הציון הגבוה ביותר במיון המקדים במסגרת כמות הסף שנקבעה או בקשות למשרה שנוקדו בציון גבוה מציון הסף שנקבע.

תומר רוזנר: יש למשרד הפנים הערות על זה.

גלית וידרמן: אנחנו מתנגדים לנוסח הזה.

גלית וידרמן: קודם כל אנחנו חושבים שאם מדובר על משרות שחושבים שצפוי להיות מספר רב של בקשות אז צריך לקבוע מה זה מספר רב של בקשות ולקבוע שזה יתקיים רק במקרים האלה.

גלית וידרמן: שלא יתאפשר אם הגיעו שלושה או חמישה מועמדים שראש הרשות יעשה מיון מקדים לבקשות.

גלית וידרמן: וגם אנחנו מבקשים לקבוע הליך שהוא הליך דו שלבי, שבאמת הרשות המקומית ולא רק ראש הרשות, אלא גם גורמי מקצוע, יקבעו את ההתאמות ואמות המידה, אבל שאחר כך את הבחינה לגבי הניקוד של המועמדים תעשה ועדת הבחינה עצמה, ועדת הבוחנים.

חמי לפידור: מדובר בהליך טכני.

גלית וידרמן: אבל הוא לא טכני, הוא מהותי.

חמי לפידור: מה מהותי?

חמי לפידור: כשיש לך שלוש שנות ניסיון זה שלוש נקודות, יש לך ארבע שנות ניסיון זה חמש נקודות ויש לך תואר ראשון זה נקודה, יש לך תואר שני זה שלוש נקודות, מחברים את הנקודות ונגמר הסיפור.

חמי לפידור: בשביל זה את רוצה לכנס את ועדת הבחינה שתעשה את זה?

גלית וידרמן: כשאתה מדבר למשל על כישורים מיוחדים אז זה לא משהו, אם אתה מדבר רק על דרישות השכלה וניסיון תעסוקתי אז יכול להיות שכן, אבל יש כאן עוד, דרישות מיוחדות, נתונים אישיים, כישורים מיוחדים.

גלית וידרמן: שם זה כבר מהותי.

תומר רוזנר: אני חושב, כפי שאמר עורך דין לפידות, זה קצת מסרבל את התהליך מצד אחד, מצד שני זה גם פוגע ביעילות המכרז ובכללים שאמורים להיות במכרז כי ועדת הבחינה, כאמור, אמורה להיחשף למועמדים ולהכריע במכרז ביום אחד ולא לקיים מספר דיונים במכרז מסוים, ולכן אם היא תיחשף למועמדים בשלב מוקדם זה יכול להיות בעייתי.

תומר רוזנר: הייתה הצעה אחרת שבה דובר על המיוחדים שייעשה על ידי העובד הבכיר של הרשות המקומית, הממונה על תחום משאבי האנוש.

משה ארבל: אבל ממה אתם חוששים אם זה מקדים?

גלית וידרמן: אנחנו חוששים מזה שיש פה אפשרות לסנן מועמדים.

משה ארבל: אבל זה מראש, הוא לא יודע מי המועמדים.

גלית וידרמן: הוא רואה את קורות החיים שלהם, מה זה הוא לא יודע?

מרב אמיר: הוא רואה את קורות החיים, אחרת הם לא יגיעו לוועדה.

גלית וידרמן: אז כל הרעיון היה ליצור ועדת בחינה שהיא ועדת בחינה מאוזנת ומקצועית ואז אתה לוקח ואומר שמתוך לא יודעת, יגיעו 20 קורות חיים, לראש הרשות יש את הסמכות עכשיו להעלות לוועדה שלושה.

משה ארבל: לא, רגע, כשכתוב מיון מקדים הכוונה היא אחרי שכבר הגיעו אליו התוצאות?

תומר רוזנר: לא, קודם הוא רואה את ה - - -

גלית וידרמן: לא, זה לגבי כאלה שאין מבחנים חיצוניים, זה לגבי משרות שאין להם הליכי מיון חיצוניים.

משה ארבל: אין בעיה, עכשיו זה אחרי שעכשיו הוגשו המועמדויות?

חמי לפידור: כן, בוודאי שכן.

גלית וידרמן: כן, לפני שהם מגיעים לוועדת בוחנים.

משה ארבל: זה בעייתי.

מרב אמיר: ראש הרשות לא יכול לקבוע בעצמו את אמות המידה.

משה ארבל: לא, אין לי בעיה שראש הרשות יקבע את אמות המידה, אבל ביציאה למכרז.

גלית וידרמן: כן.

תומר רוזנר: זה ברור, זה תנאי סף.

תומר רוזנר: הוא חייב לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כתוב שיקבע ראש הרשות נוסף על דרישות הסף - - -

תומר רוזנר: מראש.

משה ארבל: מה הפתרון שאתה מביא?

חמי לפידור: שימו לב, כתוב 'במכרז שבו צפוי', זה חוזה פני עתיד מה שנקרא.

חמי לפידור: במכרז שבו צפוי.

מרב אמיר: ואם זה מועמד שאתה - - -

גלית וידרמן: אז זה יכול להיות כל מועמד.

אליהו ברוכי: ואז מה?

אליהו ברוכי: ואז אחר כך הוא יקבע?

תומר רוזנר: הוא לא יכול לקבוע אחר כך, רק מראש.

גלית וידרמן: ואם זה מועמד שצופה פני עתיד?

חמי לפידור: צופה זה מראש, מגדירים, אומרים, אני צופה שלמכרז מסוג מסוים - - -

גלית וידרמן: אנחנו סבורים שזה צריך להיעשות יחד עם גורמי המקצוע, עם היועץ המשפטי והנציג שלו והעובד הממונה והנציג שלו, הם גורמי המקצוע שיודעים מה צריך מבחינה מקצועית.

תומר רוזנר: זה בסדר.

גלית וידרמן: זה לא משהו שהוא מורכב מדי.

תומר רוזנר: זה דווקא בסדר, הם לא מתנגדים, הם רק רוצים לשפר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה אתם מציעים?

משה ארבל: הם מציעים, אם הבנתי נכון, שזה ייעשה בליווי היועץ המשפטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, זה גורם מקצועי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את מי את מגדירה כגורם מקצועי?

גלית וידרמן: היועץ המשפטי או הנציג שלו והממונה על התפקיד והנציג שלו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז, גלעד, צריך פה יקבע בהתייעצות.

תומר רוזנר: לא, לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה?

תומר רוזנר: אני מציע את מה שהם מציעים, ואני חושב שזו הצעה לא רעה, שגם הקביעה מראש וגם המיון בפועל ייעשה על ידי מין ועדה מיוחדת.

גלית וידרמן: ועדת שלושה.

תומר רוזנר: ועדת שלושה, אני מציע שבוועדה הזו יהיו חברים הממונה על משאבי האנוש, שהוא איש המקצוע ברשות שעוסק במשאבי אנוש, היועץ המשפטי.

משה ארבל: איך אתם נכנסים לכל מקום, יאללה.

גלית וידרמן: שוב, תומר, אני לא מצליחה לשמוע, היועץ המשפטי.

משה ארבל: מנהל אגף משאבי אנוש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משה, תגיעו להסכמה על הסעיף הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': (היו"ר משה ארבל)

תומר רוזנר: וראש הרשות או עובד בכיר מטעמו, כאילו אם הוא רוצה את המנכ"ל או לא יודע.

גלית וידרמן: אוקיי, זה מקובל עלינו, תומר.

חמי לפידור: ועוד פעם, צריך להיות לצורך העניין, איש משאבי אנוש, ראש היחידה שמתייחסת לאותו תפקיד.

תומר רוזנר: לא, ראש היחידה לא יכול להיות כי הוא יושב בוועדת הבחינה.

חמי לפידור: הוא קובע את הקריטריונים, הוא לא קובע משהו אחר.

תומר רוזנר: לא, הוא ממיין מיון מוקדם.

חמי לפידור: עוד פעם, הוא קובע קריטריונים וסופר נקודות.

משה ארבל: אבל למה זה מהותי?

משה ארבל: בסוף בסוף ראש רשות, מנהל אגף משאבי אנוש, יועץ משפטי.

משה ארבל: הוא יכול להתמודד עם זה, זה לא איזה אירוע שעכשיו טרפדת את המכרז.

משה ארבל: האמת, היה לי רעיון שכל מקרה כזה יעלה לאישור של גלית וידרמן.

גלית וידרמן: לא, חלילה.

משה ארבל: אבל אני יודע שהיא מספיק עובדת קשה ועמוס.

חמי לפידור: אם הכנסת תקבע שיום הוא בן 30 שעות היא תשמח מאוד ואז הכול יהיה בסדר, ואז יהיה אפשר להעלות את זה.

גלית וידרמן: ההצעה שלך מקובלת עלינו, תומר, אפשר להמשיך.

חמי לפידור: אפשר לחזור על ההצעה, בבקשה, תומר?

תומר רוזנר: ההצעה היא שגם קביעת אמות המידה המוקדמות ומראש וגם המיון בפועל ייעשה על ידי ועדת שלושה, שזה ראש הרשות או עובד בכיר שהוא מינה, ראש היחידה של משאבי אנוש ברשות והיועץ המשפטי או נציגו.

מרב אמיר: מה עם לקבוע רף מינימום?

חמי לפידור: זה הוועדה קובעת.

תומר רוזנר: לא, רף מינימום, אני חושב שזאת הערה נכונה, צריך לקבוע שגם כאן רף המינימום, לא יכול להיות שהם יקבעו שעולה לוועדת הבחינה רק מועמד אחד או שניים, זה ברור, צריך להיות בדומה למכרז אחר, מינימום שמונה.

גלית וידרמן: מצוין.

מרב אמיר: ומה זה צפוי להיות מועמדים רבים?

תומר רוזנר: יש לרשות מקומית ניסיון והיא יודעת באיזה מכרזים מגישים לה הרבה מועמדויות ובאיזה פחות.

גלית וידרמן: אנחנו סברנו שכן צריך לקבוע פה מספר.

מרב אמיר: אנחנו אמרנו 25 ואנחנו מוכנים גם ללכת - - -

חמי לפידור: 25 זה לא הגיוני.

חמי לפידור: עכשיו 25 איש יראיינו כל אחד חצי שעה, יישבו יומיים רק לראיין אותם.

חמי לפידור: נו באמת.

חמי לפידור: מתי ישבת לאחרונה במכרז שהגיעו 25 מועמדים?

חמי לפידור: חצי שעה לכל אחד.

מרב אמיר: אבל בתפקידים בכירים אני לא חושבת שאתה יושב חצי שעה.

משה ארבל: לא, לא מדובר על הריאיון, מדובר מראש על מכרז - - -

גלית וידרמן: על הסינון המקדים.

חמי לפידור: אני חושב שמה שהציע תומר הוא נכון, כמו שקבענו שמונה ו-16, בין שמונה ל-16.

משה ארבל: חמי, שנייה, היועץ המשפטי.

תומר רוזנר: כן, אני קצת לא מבין את הבקשה להגדרה מראש כי הרי אנחנו מדברים על צפי שהרשות המקומית צריכה לנחש כמה מועמדים יוגשו, אז איך היא תדע אם זה 25 או 26?

מרב אמיר: היא לא תדע, אבל הם יפרסמו את זה במכרז ויגידו, היה ויוגשו מעל לכך וכך מועמדים זה יהיה ההליך המקדים.

תומר רוזנר: לא, הם צריכים להגיד במשרה הזו יש הליך מוקדם.

תומר רוזנר: במשרה הזאת, זה לא משנה כמה מועמדויות יוגשו, אם יוגשו 800?

מרב אמיר: למה לא?

מרב אמיר: למה לעשות הליך מקדים אם מראש כמות המועמדים היא כזאת שאתה חייב להעלות את כולם, למשל?

תומר רוזנר: אז לא צריך באמת, כי כולם יקבלו – אם יוגשו - - -

מרב אמיר: אז אם הם טעו, אנחנו מדברים על מקרה שהם טעו.

תומר רוזנר: אנחנו אומרים שהם צריכים לקבוע מינימום שמונה, אם הוגשו רק שמונה בקשות או פחות אז ברור שהם לא צריכים לבצע מיון בפועל.

תומר רוזנר: אבל אם הוגשו תשע באותו מכרז שהם קבעו שמונה אז הם צריכים לעשות מיון מוקדם.

מרב אמיר: אז אנחנו מבקשים לקבוע את המיון המוקדם מעל 16 כי זה מראש נועד למקרים של כמות גדולה של מועמדים.

גלית וידרמן: פחות מזה זה כבר לא סביר, תומר.

 << דובר >> גלעד קרן: אני מנסה להסביר את ההצעה של משרד הפנים.

 << דובר >> גלעד קרן: משרד הפנים אומר שראש הרשות אומר שכאן הוא צופה שיהיו הרבה אנשים לכן הוא קובע אמות מידה, בפועל הוגשו מתחת ל-16 אז אמות המידה לא ייכנסו לתוקף וכל ה-15 יגיעו לריאיון.

תומר רוזנר: אם הוא קבע את הרף הזה של 16, אבל אם הוא קבע שעולים רק שמונה?

תומר רוזנר: הוא קובע מראש כמה עולים.

מרב אמיר: אנחנו אומרים שייעשו מיונים ויבואו שמונה אם ייגשו מעל ל-16.

תומר רוזנר: לא, ממש לא.

מרב אמיר: למה לא?

תומר רוזנר: הוא קובע מראש כמה עולים לוועדת הבחינה, הוא יכול לקבוע מינימום שמונה והוא יכול לקבוע יותר, עד 16, לצורך העניין.

תומר רוזנר: זה נכון שאם מוגשים פחות משמונה או מהמספר שהוא קבע אז ברור שאין טעם במיון הבקשות המוקדם.

מרב אמיר: אבל אם הוגשו עשר למה לעשות מיון מקדים?

תומר רוזנר: כי הוא קבע שמונה.

תומר רוזנר: איך הוא יקבע איזה שמונה יעלו?

מרב אמיר: אז אנחנו אומרים בסדר, הוא קבע כי הוא צפה שיהיו הרבה מועמדים אבל לא היו, אז למה לעשות הליך מקדים?

תומר רוזנר: לא, לא, אנחנו לא רוצים - - -

מרב אמיר: הרי כל המטרה של ההליך המקדים היא למנוע את ההגעה של מסות גדולות של מועמדים, לא בשביל לאפשר עוד הליך של סינון של מועמדים.

תומר רוזנר: לא, בוא נאמר כך, אם הרשות המקומית יודעת שזו משרה שלא צפוי בה הרבה מועמדים אז היא לא תעשה את זה, אבל אם צפוי הרבה מאוד – אנחנו לא משנים את כללי המכרז בדיעבד, אוקיי?

גלית וידרמן: טוב, אוקיי.

מרב אמיר: אנחנו לא משנים, בגלל זה אנחנו אומרים שיודיעו את זה מראש.

תומר רוזנר: לא, זה לא זה.

תומר רוזנר: אנחנו לא רוצים משחקים מהסוג הזה, שיוגשו מועמדויות דמה בשביל להגיע למספר, אנחנו יודעים בדיוק איך הדברים עובדים.

תומר רוזנר: זה ברור שאם יש פחות ממספר המועמדים המינימלי שנקבע לא צריך לעשות את המיון המקדים.

תומר רוזנר: (היו"ר מיקי חיימוביץ')

מרב אמיר: אז בוא נקבע מספר מינימום.

תומר רוזנר: אתם ביקשתם שמונה, אין בעיה.

גלית וידרמן: בסדר.

תומר רוזנר: זהו, סיימנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סיימנו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה בסוף החלטתם?

חמי לפידור: צריך להיות מעל שמונה מועמדים.

מרב אמיר: ויש לי עוד הערה שהתבקשתי להגיד על העניין של ייעוד המשרות, שפקודת העיריות קובעת שראש הרשות רשאי לייעד משרות ולכן יש קושי לקבוע בתקנות חובה.

תומר רוזנר: אין קושי.

מרב אמיר: למה אין?

חמי לפידור: התיקון מדבר על ככל האפשר, וזה בסדר, זה לא סותר אחד את השני, לייעד ככל האפשר.

גלית וידרמן: ועוד דבר שמשרד המשפטים ביקש מאיתנו לומר, שבנושא הזיקה הפוליטית הם ביקשו מכם לבחון את זה מחדש כי הם רוצים לפנות ליועץ המשפטי לממשלה עקב ההשלכות בנושא של הזיקה הפוליטית המשמעותית.

גלית וידרמן: אז הם ביקשו מכם לבחון את זה מחדש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, בואו נסגור את הישיבה הזאת, אנחנו לא נסגור היום.

תומר רוזנר: לא, גמרנו.

גלית וידרמן: למה?

גלית וידרמן: סיימנו, יושבת הראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי לא סיימנו, נו.

גלית וידרמן: סיימנו את הכול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש גם את הרבנים, נשאר הפתוח, וגם עכשיו הסיפור הזה של הזיקה הפוליטית.

משה ארבל: אתם רוצים להשאיר את הרבנים מחוץ לתקנות?

משה ארבל: אל תמחקו, תשאירו את הרבנים מחוץ לתקנות.

גלית וידרמן: את הרבנים נשאיר בחוץ.

משה ארבל: תשאירו את הרבנים איפה שהם היו, תקיימו על זה דיון אחר כך.

משה ארבל: תוציאו אותם מהנוסח.

משה ארבל: הם מוכנים להציע להוציא את הנוסח של הרבנים.

מרב אמיר: אנחנו מוכנים להוציא את הסעיף של הרבנים בחוץ.

משה ארבל: להשאיר את הסעיף איפה שהוא היה בתקנות הישנות.

מרב אמיר: ונערוך הצבעה ללא זה.

משה ארבל: ונקיים דיון בנפרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואז אנחנו נוכל לדון בזה ואפשר יהיה לקיים על זה דיון בנפרד?

מרב אמיר: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תהלה?

תהלה פרידמן: תשמעי, מתי נקיים על זה דיון בנפרד?

תהלה פרידמן: אני אומרת, כרגע, אם אנחנו מוציאים את זה זה סבבה כי מה שיחול זה אותו דבר.

גלית וידרמן: אנחנו נקיים ישיבה מקצועית עם חברת הכנסת פרידמן בנושא הזה, עם מרכז המועצות האזוריות ועם משרד הדתות.

תהלה פרידמן: בסדר, טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משה, ומה אתה אומר לגבי הפנייה הזאת של משרד המשפטים?

משה ארבל: מה החלטתם?

משה ארבל: להוציא, להשאיר?

גלית וידרמן: נשאיר את זה.

גלית וידרמן: גברתי יושבת הראש - - -

אליהו ברוכי: הם אמרו שהזיקה הפוליטית כתובה בהנחיות מאוד מאוד ברורות, אז מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, הם יוצאים כנגד זה שאנחנו מכניסים פה נציג - - -

משה ארבל: אמרנו שבנציג ציבור להשאיר משמעותי ובמועמד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שעשינו בסוף.

גלית וידרמן: חברת הכנסת פרידמן, רק שנאמר ליושבת הראש שזה מקובל עלייך שאנחנו משאירים ואנחנו מקיימים את הישיבה.

תהלה פרידמן: ואתם אחראים על כך שזה יתקיים.

גלית וידרמן: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את מוכנה שזה כן יישאר?

גלית וידרמן: כן, שזה יישאר, זה בהסכמתה.

תהלה פרידמן: זה לא משנה אם אני מוציאה את כל הסעיף או משאירה אותו, זה אותו דבר.

גלית וידרמן: זה בהסכמתה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואנחנו נשאיר, כפי שקבענו, את הסיפור של הזיקה הפוליטית המשמעותית בסוגיה של נציג הציבור ובמועמד השארנו זיקה פוליטית רגילה.

גלית וידרמן: אנחנו מציעים כרגע בהמלצת משרד המשפטים כן להסיר את ה'משמעותית' כי הם הציעו אולי להסיר את זה כדי שזה יהיה אחיד.

תומר רוזנר: בסדר, הם אמרו את זה.

גלית וידרמן: כן, הם אמרו את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם אמרו את זה, הבנו ואנחנו קבענו שאנחנו משאירים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, אני מביאה להצבעה את הנוסח כפי שהוקרא כאן בוועדה, נוסח תקנות העיריות (מכרזים לקבלת עובדים) (תיקון), התשפ"א-2020, על כל השינויים שנעשו והוקראו ועוד נכתבו גם היום.

משה ארבל: ודוברו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי בעד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלושה בעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מתנגדים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעד – שלושה

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך אני קובעת שהוועדה אישרה את התקנות ומברכת על כך ושמחה על כך ותודה רבה לכולם.