ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 116, 2020-12-15 11:30

טלי פלוסקוב: שלום, צהריים טובים, אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, היום ה-15 בדצמבר 2020, השעה 11:34, הנושא לדיון הצעת תקנות שירות אזרחי (עקרונות השירות הלאומי וההתנדבות הקהילתית), התש"ף-2020.

טלי פלוסקוב: מי מציג לנו?

טלי פלוסקוב: מי מתחיל?

טלי פלוסקוב: יש למישהו מה להגיד?

נעה בן שבת: הרשות לשירות לאומי אזרחי.

טלי פלוסקוב: אז בבקשה, תנו לנו סקירה קצרה ואנחנו מיד נעבור לקריאה.

ראובן פינסקי: מצוין, תודה, בוקר טוב.

ראובן פינסקי: הנושא של התקנות עוסק בעקרונות השירות הלאומי וההתנדבות הקהילתית שיש בו כמה דברים מרכזיים.

ראובן פינסקי: האחד, מתנדב שאינו אזרח ישראלי או תושב קבע.

ראובן פינסקי: זאת אומרת יהדות התפוצות שרוצים לעשות שירות לאומי בארץ עד היום התנאי היה שמתנדב יעשה עלייה ויהיה לו תעודת עולה, אנחנו מציעים שזה לא יהיה.

ראובן פינסקי: הנושא של זכאות למגורים בדירת שירות, מי זכאי ובאיזה תנאים חייבים לתת לו דיור.

ראובן פינסקי: ויתור הזכאות והנושא של עבודה ולימודים, באיזה תנאים אפשר כמובן מעבר לשעות של השירות לעבוד או ללמוד, לבנות השירות.

ראובן פינסקי: בנות ובני, כשאני אומר בנות זה בגלל שזה הרוב היום.

ראובן פינסקי: והנושא האחרון זה הכשרות לשירות, איזה הכשרות חייבים לתת במסגרת ארבעת הימים שאנחנו נותנים.

ראובן פינסקי: זהו, זה בתמצית.

טלי פלוסקוב: רק לפרוטוקול.

טלי פלוסקוב: לפרוטוקול, זה היה מנכ"ל רשות השירות הלאומי אזרחי.

טלי פלוסקוב: תודה, אדוני.

טלי פלוסקוב: אתי, את רוצה להתייחס?

חוה אתי עטייה: לא.

טלי פלוסקוב: אז בבקשה להתחיל להקריא.

נעה בן שבת: תקנות שירות אזרחי (עקרונות השירות הלאומי וההתנדבות הקהילתית), התש"ף-2020.

נעה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3(ב), 9(א)(3), 12(א) ו-(ב), 13(ב) ו-(ד) ו-105(א) ו-(ג) לחוק שירות אזרחי התשע"ז-2017, בהתייעצות עם שר הפנים לעניין פרק ב', בהתייעצות עם המועצה ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת לעניין תקנות אלה, למעט פרק ה', אני מתקין תקנות אלה: פרק א': כללי הגדרות.

נעה בן שבת: 1.

נעה בן שבת: בתקנות אלה – "מען המגורים" – מקום המגורים הקבוע של מתנדב, כפי שהוא מופיע בתעודת הזהות שלו; "לימודים סדירים" – לימודים בהיקף העולה על שעתיים שבועיות; "מוסד חינוך", "מוסד להשכלה או להכשרה" – כהגדרתם בסעיף 12(ד) לחוק; "השירות" – שירות לאומי או התנדבות קהילתית.

נעה בן שבת: פרק ב': מתנדב שאינו אזרח ישראלי או תושב קבע.

נעה בן שבת: 2.

נעה בן שבת: היתר לשירות.

נעה בן שבת: המנהל רשאי להתיר למי שאינו אזרח ישראלי או תושב קבע להתנדב לשירות, ובלבד שיתקיימו במבקש כאמור כל אלה:

נעה בן שבת: מעמדו ושהייתו בישראל הוסדרו כדין ומאפשרות שהות לשם ביצוע שירות לפרק זמן של 12 חודשים

נעה בן שבת: לפחות;

נעה בן שבת: בפרק זה "תושב קבע" – כהגדרתו בסעיף 3(א)(1) לחוק.

נעה בן שבת: אז אנחנו רואים פה דרישה, השירות הזה לא יכול להיות שירות בחוץ לארץ, אנחנו רואים שאותו מתנדב צריך להיות פה לפרק זמן של 12 חודשים לפחות.

נעה בן שבת: לגבי מי שרשאי להתנדב, דיברתם על כך, שזה לא רק מי שיש לו אשרת עולה או תעודת עולה, אלא גם מספיק שהוא נכנס לפה במסגרת תוכנית זהות ותוכנית הזהות זאת, זה בעצם מקל עליכם להכיר בו כי אתם לא צריכים לעבור את כל המסלולים של משרד הפנים, אבל מצד שני אלה האוכלוסיות היחידות, זאת אומרת אתם לא מאפשרים פה לילד של מישהו שהוא חסר מעמד שנמצא פה בישראל שנים ארוכות, הוא לא יכול לבצע את השירות האזרחי.

ראובן פינסקי: נכון, הזירה היא ההקשר של הקשר עם יהדות התפוצות, לעודד עלייה ולעודד קשר עם יהדות התפוצות ולכן הכנסנו את הנושא הזה.

טלי פלוסקוב: אוקיי.

נעה בן שבת: פרק ג': זכאות למגורים.

נעה בן שבת: זכאות למגורים בדירת שירות.

נעה בן שבת: 3.

נעה בן שבת: מען המגורים של המתנדב נמצא במרחק נסיעה של 60 ק"מ ומעלה ממקום השירות;

נעה בן שבת: הגוף המוכר אישר מגורים בדירת שירות לנוכח צרכי המתנדב, צרכי הגוף המפעיל, או אופי פעילות המתנדב בגוף המפעיל.

נעה בן שבת: זאת אומרת יש לנו פה שלוש אפשרויות חלופיות, או מרחק של 60 קילומטר או שהמתנדב קיבל היתר לשירות, אותו מתנדב שמגיע מחוץ לארץ למעשה, הוא לא אדם שהוא תושב ישראל או אזרח ישראלי, והאפשרות השלישית זה איזה מין אישור של הגוף המוכר.

נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שבדיון הקודם לגבי סעיף (3) אנחנו הערנו שיש בחוק התייחסות לצרכי המגורים של צעירים בסיכון ואמרנו שצריך להתייחס גם לנושא הזה ואתם אמרתם שאתם מכירים תקנות לגבי צעירים בסיכון.

טלי פלוסקוב: בנפרד.

ראובן פינסקי: כן, הן מאוד מתקדמות גם.

ראובן פינסקי: מאז הדיון הקודם עשינו סדרה של דיונים, כמעט סיימנו עם משרד המשפטים.

ראובן פינסקי: יש סוגיה אוצרית לגבי הרוחב, זאת אומרת איזה אוכלוסיות יוגדרו כאוכלוסיות שזכאיות לשירות ויש סוגיה מול משרד הרווחה.

ראובן פינסקי: אנחנו רוצים שכל אחד, לפתוח כמה שיותר את האפשרות, שתהיה לו זכות לעשות שירות לאומי ויש כל מיני סוגים של אוכלוסיות, אנחנו לקראת הסוף, אני מקווה שנגיע בקרוב מאוד לוועדה עם זה.

טלי פלוסקוב: אז יש פה שאלה, האם כל גוף מוכר חייב לקבוע נהלים בעניין של כל קבוצה, פה יש שלוש קבוצות, או שזה שווה לכולם.

נעה בן שבת: איזה פיקוח גם יש לכם על הקריטריונים שהם קובעים?

נעה בן שבת: כל גוף קובע לעצמו מה שהוא רוצה ואנחנו מדברים על כמה וכמה גופים מוכרים.

ראובן פינסקי: קודם כל מבחינת הזירה זה הרבה יותר נוגע למקומות המפעילים במקומות השירות, בסוף הגורם המממן הוא או מממן תקן עם דיור או מממן תקן בלי דיור, לפי הצרכים שלו, לפי היכולות שלו ולפי המגבלות, לפי שעות השירות וכו' וכו'.

ראובן פינסקי: זה מאוד מאוד דיפרנציאלי לכל מקום שירות.

ראובן פינסקי: בעצם בתקנות האלה אנחנו קובעים מי חייב לקבל ומי הגוף המוכר הרשאי לתת לו, אבל אנחנו לא אומרים שכל היתר הם לא ולכן הקריטריונים זה פחות רלוונטי להקשר הזה, זו סמכות של הגוף המוכר.

נעה בן שבת: לא אכפת לכם שזה נשאר ככה?

נעה בן שבת: איך תבטיחו שזה יוצא שוויוני, שזה אמות מידה שוויוניות?

ראובן פינסקי: אני אומר עוד פעם, אמות מידה שוויוניות, נניח שיש שני קלטי חירום לילדים שנפלטו ממשפחות וכו', לאחד יש מספיק תקציב והוא גם חושב שזה הרבה יותר הגיוני שהבנות יהיו בדירות וילונו שם, ומקום אחר אין לו תקציב לממן כולל דיור, אז זה לשיקול דעתו, אבל אם הוא רוצה להביא מתנדב שהוא מעבר ל-60 קילומטר או שהוא עולה או שהוא בודד או שהוא נוער בסיכון וכו' הוא יהיה חייב לספק לו.

ראובן פינסקי: הדיפרנציאציה היא מאוד מאוד גדולה, יש לנו כמעט 7,000 מקומות שירות, 1,500 גופים מפעילים.

ראובן פינסקי: הגופים המוכרים מנהלים את הזירה של ההתנדבות.

נעה בן שבת: לכן אנחנו מבטיחים את הזכאות למתנדב שהתקבל לשירות, זאת אומרת קודם כל הוא התקבל לשירות ועכשיו אנחנו דנים בשאלה איזו זכאות נוספת יש לו לדיור, האם יש לו את הזכאות הנוספת?

ראובן פינסקי: אין זכאות לקבל דירה, מי שהוא עומד בקריטריונים יקבל את הדירה, אבל אין זכאות להיכנס לקריטריונים האלה.

נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) הוא סעיף שהוא קצת יותר מורכב כי הוא מדבר על מה שאתה הסברת קודם, שהגוף המפעיל לא תמיד מוכן לשלם את התעריף הגבוה יותר של התעריף לדירה וברגע שאנחנו משאירים את זה לשיקול דעת של הגוף המפעיל אנחנו באמת עלולים להיתקל פה בבעיות של שוויון.

נעה בן שבת: אתם רציתם להתגבר על זה ולכן מה שאומר סעיף (ב) זה אומר:

נעה בן שבת: זאת אומרת בחוק קבוע לנו איסור אפליה, גם איסור אפליה בגלל מגורים, ובעצם אנחנו דורשים פה מגוף מפעיל להודיע מראש לגוף המוכר שהוא מתכוון לאפשר מגורים רק לכך וכך מתנדבים או רק לכך וכך גורמים.

נעה בן שבת: זאת אומרת מראש הוא מודיע וכך אפשר להתחשב בסירוב שלו לקבל מתנדבים אחרים, זאת אומרת לדרוש אפיון מסוים של המתנדבים מבחינת המיקום שלהם ומבחינת ההיתר לשירות.

נעה בן שבת: אבל עכשיו השאלה אם אנחנו לא צריכים גם לדבר על תקנת משנה (א)(1) או (א)(2), אולי אנחנו צריכים גם לדבר על – אה, כי אלה תנאים שקשורים בו.

נעה בן שבת: זה יכול להיחשב כאפליה בגלל שהם מתגוררים במרחק.

חוה אתי עטייה: סליחה רגע, אפשר לדעת בכמה מדובר?

חוה אתי עטייה: כשמדובר על מתנדבים.

ראובן פינסקי: סך הכול מתנדבי השירות הלאומי כ-18,000 מתנדבים.

חוה אתי עטייה: והקטגוריה הזאת שהם אינם

חוה אתי עטייה: אזרחים ישראלים או תושב קבע?

ראובן פינסקי: זה רק עכשיו מתחילים, עד היום אין את זה.

ראובן פינסקי: אחרי שהתקנות יעברו נוכל להביא כאלה.

טלי פלוסקוב: היום היה רק אזרחי מדינת ישראל, רק מי שעלה.

טלי פלוסקוב: מה שזה פותח לנו זה את האופציה לקבל מתנדבים גם אלה שלפני עלייה.

נעה בן שבת: עוד שני דברים שלפי החוק אפשר לקבוע בהם הוראות, אחת זה נושא של אמות המידה לדירות שירות, איך נראית דירת שירות והבטחת מגורים הולמים בהם, שזה תקנות שצריכות גם כן להיות מובאות.

נעה בן שבת: גם לגבי עולים חדשים, משרתים שהם עולים חדשים, אז הייתה אפשרות לקבוע להם תעריף מיוחד לדירת המגורים שלהם בגלל שמניחים שהם צריכים יותר ציוד מתושב ישראל.

נעה בן שבת: אז השאלה אם שני הדברים האלה מטופלים או צפויים להגיע ומתי.

ראובן פינסקי: זה גם צריך להיות בתקנות?

טלי פלוסקוב: סליחה, איפה אנחנו?

נעה בן שבת: יש שני עניינים נוספים בחוק, אחד מהם זה הנושא של אמות מידה לדירות שירות והבטחת מגורים הולמים בהם, נושא נוסף זה תעריף מיוחד, הוראות מיוחדות לגבי מגורים של מי שמתנדב שהוא עולה חדש.

ראובן פינסקי: אז התעריף המיוחד נוגע לכל תקנות התעריף, סוגיה מאוד מאוד גדולה, בשלבים מאוד מתקדמים.

ראובן פינסקי: הייתה ועדת תעריף שהוקמה בשביל העניין הזה בהשתתפות האוצר.

ראובן פינסקי: זה כל התעריפים של השירות הלאומי לכל הדברים.

ראובן פינסקי: מה שכן נשאר לנו זה תוספת מיוחדת לבודדים ולעולים בודדים, זה אושר בוועדה מקבילה, ועדת העלייה והקליטה, קיבלנו תקציב ייעודי לדבר הזה ואנחנו מאשרים שהמדינה תממן את ההפרש שיהיה בגין נקרא לזה הבדידות בשביל שלא יַפלו עולים ולא יקבלו אותם לשירות כי זה עולה יותר, אז אנחנו מממנים את כל ההפרש.

ראובן פינסקי: התקנות של התעריף בתהליך עבודה, אני לא יודע להגיד עכשיו בדיוק מתי זה יגיע, אבל זה מתקדם מאוד.

ראובן פינסקי: והנושא של המגורים נמצא בתוך תוכניות העבודה שלנו.

ראובן פינסקי: יש לנו נהלים לגבי המגורים, אבל זה עוד לא הגיע לתקנות.

ראובן פינסקי: קבעו לנו בחוק המון המון תקנות, אנחנו מקדמים אותם.

טלי פלוסקוב: זה גם יגיע לכאן בסוף?

ראובן פינסקי: כן.

נעה בן שבת: אני רוצה לשאול, אתה דיברת עכשיו על חשש לאפליה של אותם צעירים שהם עולים חדשים, שזה עולה יותר להחזיק אותם, אותה סוגיה בעצם זה מה שדיברנו עליה עכשיו, שהגוף המפעיל לא ירצה לקבל צעירים מהפריפריה למשל שמתגוררים יותר מ-60 קילומטר רחוק ממקום השירות והוא יעדיף לקבל אנשים שהם דווקא מסביבתו הקרובה ואז אולי זה לא ייתן מספיק הזדמנויות לצעירים מהפריפריה.

נעה בן שבת: איך אתם מתמודדים עם זה?

ראובן פינסקי: אז כרגע יש קאפ תקציבי על לא לעבור בתוך משרדי הממשלה שמממנים את ה-50% של הדיור, אני מודה שזה לא משהו שאנחנו מאוד אוהבים, אבל זו הסוגיה התקציבית שהייתה ובסך הכול רוב הגופים המפעילים הפרטיים רוצים תקנים עם דיור כי זה מביא להם את האנשים ברמות היותר גבוהות.

ראובן פינסקי: שוב, אנחנו לא רואים בעיה של אפליה על רקע הדבר הזה, אם אין תקציב אז אין תקציב, אבל בסוף הנושא של מוביליות חברתית כלכלית זה משהו שאנחנו רוצים אותו.

ראובן פינסקי: אנחנו היינו רוצים הרבה יותר מגורים בשירות הלאומי, אלה זירות של מגבלות תקציב בסוף, אז אם הוא מודיע מראש: יש לי תקנים עם דיור, או: יש לי תקנים בלי דיור, אז הוא לא הפלה בת ספציפית, הוא אמר שאין לו, ואז אגב אם לא תהיה לו דיור והתקנים שלו יהיו פחות אטרקטיביים יכול להיות שלא יגיעו אליו ואז הוא יוסיף דיור.

ראובן פינסקי: ראינו את הדברים האלה גם כן קורים בעיקר בתקנים פרטיים.

ראובן פינסקי: מה שאנחנו לא מוכנים, שגוף לא יקבל עולה או נער בסיכון או בודד בגלל שזה עולה לו יותר, ולכן את כל ההפרש המדינה מממנת באמצעות הרשות.

טלי פלוסקוב: יפה.

נעה בן שבת: ויתור על זכאות לדירת שירות.

נעה בן שבת: 4.

נעה בן שבת: מתנדב שזכאי למגורים בדירת שירות לפי סעיף 3(א) רשאי לוותר על הזכאות האמורה ובלבד שהגוף המפעיל אישר כי הוויתור האמור לא יפגע בשירות; מתנדב שוויתר על הזכאות כאמור יחתום על כתב ויתור שתוקפו עד תום השירות של המתנדבבגוף המפעיל.

ראובן פינסקי: יש הרבה מתנדבים שלא רוצים דיור, זה בעיקר במגזר הערבי.

יורם ארבל: למרות שהם זכאים לפי הקריטריונים.

ראובן פינסקי: זה בעיקר במגזר הערבי, הם לא מעוניינים.

ראובן פינסקי: הם חייבים לחזור הביתה אחרת לא יאפשרו להם את הדבר הזה.

ראובן פינסקי: אנחנו מאפשרים לו לוותר.

ראובן פינסקי: זאת אומרת הוא זכאי, אבל הוא רשאי לוותר.

טלי פלוסקוב: יפה.

טלי פלוסקוב: הגיוני.

נעה בן שבת: אבל אז למה הוויתור הוא עד תום השירות ולא נניח בתום שנת השירות?

ראובן פינסקי: בגלל שבסוף בגוף מפעיל מסוים מתנדב הגיע והוא מתנדב בגוף הזה, אי אפשר כל יום לשנות.

ראובן פינסקי: אם הוא משנה מקום שירות או משנה גוף מפעיל הוויתור שלו נמחק אוטומטית, אבל אם לא, הגוף המפעיל צריך להיערך לשנת העבודה הזאת ולשנה שאחריה.

נעה בן שבת: פרק ד': עבודה ולימודים.

נעה בן שבת: אישור לעבודה מחוץ

נעה בן שבת: לשעות השירות.

נעה בן שבת: 5.

נעה בן שבת: רק אני אקדים ואומר שהחוק אומר שמתנדב בשירות לאומי לא יעבוד אלא בהתאם למה שייקבע בתקנות, זאת אומרת ללא התקנות האלה יש איסור על עבודה.

נעה בן שבת: דבר ראשון הוא צריך את האישור של הגוף המוכר.

חוה אתי עטייה: אם אחד עובד בלילה כמאבטח בשעות הלילה אז למה מגבילים אותו?

חוה אתי עטייה: מאבטח בלילה, זה לא מפריע.

ראובן פינסקי: זה דווקא כן מפריע, הוא מאבטח כל הלילה ומגיע נורא עייף לשירות.

ראובן פינסקי: ראינו הרבה מתנדבים בבתי חולים שרצו לעבוד ובית החולים התנגד כי הוא לא היה מספיק ערני.

ראובן פינסקי: לכן אנחנו אומרים, זה יוגבל לזמנים מסוימים וצריך סיבה, צריך סיבה סוציאלית, צריך סיבה כלשהי, ויש מדרג פה, את המדרג הבסיסי הרכזת יכולה לאשר, מדרג מעל זה עובד סוציאלי וכו' וכו'.

נעה בן שבת: אנחנו אומרים ככה:

נעה בן שבת: זאת אומרת דבר ראשון אנחנומבהירים שהגוף המוכר צריך לתת את אישורו אם יש קושי כלכלי של המתנדב או משפחתו, הוא לא יכול לסרב, הגוף המוכר, אבל יש לנו גם את השיקול של הגוף המפעיל, שאצלו מבוצע השירות בפועל, שהוא אותו בית חולים, הוא הגוף הנוסף.

נעה בן שבת: עכשיו מי נותן את האישור הזה?

נעה בן שבת: זה מפורטכאן.

נעה בן שבת: עובד סוציאלי של הגוף המוכר – לעניין עבודה בהיקף של מעל 12 שעות שבועיות; עכשיו השאלה האם התנאי שיש קושי כלכלי למתנדב זה תנאי שהוא הכרחי, זאת אומרת בלעדיו בכלל לא נותנים אישור עבודה?

נעה בן שבת: האם אישור העבודה יצביע לי על הקושי?

נעה בן שבת: אם אני אשאל אחרי זה את המתנדב, האם יש לך אישור עבודה, זה ממילא יצביע לי על זה שהיה לו קושי כלכלי, או שזה לא קשור?

יורם ארבל: לפי הנוסח פה זה התנאי לאישור.

יורם ארבל: דרך אגב זה מקביל למה שקורה בצבא, שזה תנאי לאישור עבודה, שיש קושי כלכלי.

נעה בן שבת: לא יימנע גוף מפעיל ממתן הסכמתו לעבודה הנחוצה כאמור למתנדב בשל קושי כלכלי או שלו אל של משפחתו, אלא אם כן סבר כי יש בעבודה הפרעה ממשית לשירות ונימק את אי הסכמתו בכתב.

נעה בן שבת: זאת אומרת גם הגוף המפעיל לא יכול באופן שרירותי להגיד העבודה הזאת לא מוצאת חן בעיניי, או זאת לא עבודה – כל עוד הוא לא מראה שזה מפריע באמת לשירות, שזה באמת אופי עבודה שלא תואם או לא עולה בקנה אחד עם השירות ומפריע לכך, אז אולי הוא יכול להעיר על זה, אבל זה צריך להיות נימוק אמיתי וממשי.

נעה בן שבת: זאת אומרת אתה רואה שבכל זאת אם מתקיימת ההפרעה אז אתה יכול להפסיק, אבל אתם

נעה בן שבת: נותנים לעובד את אותם 30 ימים מראש.

נעה בן שבת: עכשיו השאלה היא אם זה סביר כשאנחנו מדברים על שירות של 40 שעות בעיקרון לאפשר עוד היקף של יותר מ-30 שעות עבודה.

ראובן פינסקי: הסיבה שאנחנו כל כך אומרים שזה באישור המנהל וכו' וכו' זה בגלל שראינו במהלך השנתיים מאז שהחוק עבר מקרים של צעירים שמאוד מאוד רוצים להישאר בשירות הלאומי, אבל אחד, אביו נפטר ואמו חולת סרטן קשה והוא מבקש גם קצת הפחתת שעות וגם לעבוד 32 שעות וזה סביר ואנחנו רוצים לאפשר לו גם להשלים את החובה שלו למדינה, גם להשלים את החובה שלו למשפחה.

ראובן פינסקי: לכן זה לא אישור לגוף המפעיל או לגוף המוכר, זה רק ברשות ובמקרים נדירים.

נעה בן שבת: רק אני אעיר, בסעיף קטן (ב) נפלו קצת אי הבנות של נוסח אז נצטרך לתקן טיפה, לטייב את הנוסח של התקנה הזאת, אז נעשה את זה ברשותכם אחר כך.

נעה בן שבת: סעיף 6, הגבלות על לימודים.

נעה בן שבת: למעשה מה שנאמר, החוק מאפשר לימודים, למעט הגבלות שנקבעו בתקנות.

נעה בן שבת: אנחנו נמצאים פה במצב הפוך.

נעה בן שבת: הגבלות על לימודים.

נעה בן שבת: 6.

נעה בן שבת: מתנדב רשאי ללמוד, מחוץ לשעות השירות, לימודים סדירים במוסד חינוך או במוסד להשכלה גבוהה או להכשרה כפי שהוגדר בחוק (בפרק זה – הלימודים), ובלבד שמתקיימים לגביו כל התנאים האלה:

נעה בן שבת: אז כאן יש לנו הבהרה, מצד אחד נותנים לגוף המפעיל אפשרות שלא להסכים, כלומר הסכמתו נדרשת, אבל מגבילים את הנימוקים שבגללם הוא יכול לסרב לתת את ההסכמה.

יורם ארבל: פה בסעיף הזה חסר רק יידוע של הגוף המוכר, זאת אומרת שהגוף המפעיל יידע גם את הגוף המוכר הזה, שהמידע גם יהיה בידיו.

ראובן פינסקי: זה אנחנו מבקשים להוסיף.

נעה בן שבת: מספיק שהמתנדב מיידע?

יורם ארבל: אני חושב שכדאי להטיל את האחריות על הגוף המפעיל שנותן את ההסכמה, שייתן העתק גם לגוף המוכר.

נעה בן שבת: גוף מפעיל שנתן את הסכמתו ללימודים של המתנדב רשאי לחזור בו מהסכמתו רק בהתקיים תנאים מיוחדים לכך, לאחר שנתן למתנדב הזדמנות להשמיע טענותיו, בהתראה של 30 יום מראש ובאישור הרשות.

נעה בן שבת: עכשיו השאלה אנחנו צריכים פה את אישור הרשות לחזרה להסכמה והאם התראה של 30 יום, אם אנחנו מדברים על לימודים שיכולים להיות שנת לימודים, האם

נעה בן שבת: בכלל לשמור את האפשרות הזאת לחזרה?

יורם ארבל: כפי שכתבנו, דרך אגב זה גם כתבנו שאנחנו מציעים שהרשות לא תהיה פה בתמונה ולאפשר את אישור של מנהל הגוף המוכר ולא אישור הרשות.

יורם ארבל: זאת העמדה שלנו, שזה לא צריך להגיע לרשות, מספיק שייתן אישור הגוף המוכר, מבחינתנו.

נעה בן שבת: השאלה היא, צריך לאפשר לגוף המפעיל לחזור בו?

נעה בן שבת: איזה מין נסיבות יכולות להיות שהגוף המפעיל חוזר בו?

נעה בן שבת: מתנדב מתחיל שנת לימודים - - -

ראובן פינסקי: זה יכול להיות נסיבות שהלימודים יוצרים עומס כל כך גדול על המתנדב, רגשי או מבחינת לוחות זמנים, יכול להיות שהתנאים בגוף המפעיל השתנו באופן דרמטי והוא מבקש ממנו להמתין קצת, אם מדברים על קורונה, אבל אנחנו לא רוצים לתת יד חופשית לגופים המפעילים ולתת את סמכות האישור למנהל הגוף המוכר.

דרור גרנית: אם אפשר להצטרף לשיחה?

דרור גרנית: (היו"ר חיים כץ)

חיים כץ: כן.

דרור גרנית: שמנו את זה בידי הרשות בעיקר כדי שזה יהיה איזה שהוא פיקוח על העניין הזה כי זו סיטואציה שבה בעצם המתנדב התחיל בלימודים והגוף המפעיל מבקש לחזור בו מהאישור והגוף המוכר, לאו דווקא יש לו פה עניין, זאת אומרת הוא עשוי להיות יותר מחויב לאינטרס של הגוף מהמפעיל ולאו דווקא להיות מספיק מחויב לאינטרס של המתנדב כאשר המתנדב יכול שכבר סומך על זה, אולי הוא שם, אולי הוא שילם למקום הלימודים.

דרור גרנית: לכן כדי שזה יהיה באמת משהו שהוא בגדר חריג, החזרה הזאת, מהטעם הזה קבענו את זה מלכתחילה בידי הרשות.

נעה בן שבת: והיית מציע להשאיר את זה באישור הרשות ולא להשאיר את זה באישור של הגוף המוכר?

ראובן פינסקי: אני אומר רק את הרציונל.

ראובן פינסקי: הרציונל היה שבשטח, בסוף, מי שפוגש את המתנדב ביום יום זה העובדים של הגוף המוכר והוא מכיר את המקרה הרבה יותר טוב מהרשות.

ראובן פינסקי: ההקשר שיהיה להם יותר קשה לחזור בהם זה נכון, ההקשר של הכרת השטח הוא גם יתרון, אבל אני מוכן לקבל את זה שזה יהיה באישור הרשות.

נעה בן שבת: שעות הלימודים לא יעלו בשנה הראשונה לשירות – על 10 שעות שבועיות, ובשנה השנייה לשירות – על 15 שעות שבועיות.

נעה בן שבת: כאן הייתה לכם איזה שהיא הצעה, אתם יכולים להסביר אותה אולי?

ראובן פינסקי: כן, יש מקרים מיוחדים, כמו עכשיו פתחנו תוכנית סוג של עתודה, שבנות יצטרפו לשירות לאומי, ילמדו קודם שנתיים סיעוד, אחיות, אחר כך יעשו שירות לאומי משולב עם הלימודים ועבודה מעשית וכו'.

ראובן פינסקי: יוצא שיש פה יותר שעות, זה אינטרס שלנו ושל מערכת הבריאות.

ראובן פינסקי: אנחנו רוצים שבמקרים מיוחדים, חריגים, ובתוכניות שאושרו על ידינו, תוכניות, לא בן אדם ספציפי, כי אנחנו רוצים להרחיב את ההתמחויות, יש עוד דברים שרוצים, רוצים להכשיר בכיבוי אש עוזרי לוחמי אש ורוצים יותר לימודים וכו' וכו', אז אנחנו רוצים שתהיה אפשרות שמנהל הרשות יוכל להחריג את זה.

נעה בן שבת: אז אתם רוצים להגיד שאולם מנהל הרשות או מי שהוא הסמיך לכך יוכל לאשר היקף לימודים גבוה מכך במקרים חריגים או בתוכניות לימודים מיוחדות שאושרו על ידי הרשות.

ראובן פינסקי: נכון.

נעה בן שבת: מי זה שהוא הסמיך לכך?

נעה בן שבת: מנהל הרשות לא יכול לטפל בדברים האלה, גם פה וגם בסעיף הקודם?

ראובן פינסקי: הוא יכול, רק מהניסיון שלנו בחוק, לדוגמה כל אישור של הפחתת שעות צריך לאשר מנהל הרשות ואין שם מי מטעמו והתביעה היא מאוד מאוד בירוקרטית.

ראובן פינסקי: אנחנו בכלל בכללי בעד שיהיה מנהל הרשות או מי שהסמיך לכך, אבל אם זה חשוב לכם שזה יהיה מנהלהרשות זה בסדר בהקשר הזה, לא יהיו המון כאלה.

נעה בן שבת: שילוב עבודה ולימודים.

נעה בן שבת: 7.

נעה בן שבת: מבלי לגרוע מהאמור בתקנות 5 ו-6, בחר המתנדב לשלב עבודה ולימודים כאמור באותן תקנות, לא יעלו שעות העבודה והלימודים של אותו מתנדב, במצטבר, על הקבוע בתקנה 5(3).

נעה בן שבת: זאת אומרת אתם אומרים גם אם הוא מוסיף עבודה ולימודים - - -

יורם ארבל: אוקיי.

יורם ארבל: המקסימום 25 בשנה הראשונה, 30 בשנה השנייה, אלה שניהם ביחד.

נעה בן שבת: ואז האפשרות שלכם לאשר היקף לימודים גבוה מכך, האם הוא מתגבר על המגבלה הזאת?

ראובן פינסקי: אני לא חושב שמי שיהיה בתוכניות מיוחדות, יהיה לו אישור עבודה גם.

ראובן פינסקי: את שואלת לגבי התוספת שהוספנו על (3).

נעה בן שבת: כן.

ראובן פינסקי: אני לא חושב שיהיה יותר מ-30.

ראובן פינסקי: זאת אומרת עבודה ולימודים, שלא יעלה על 30.

יורם ארבל: 25 בשנה הראשונה, 30 בשנה השנייה.

יורם ארבל: זה בסדר.

נעה בן שבת: רק הערה אחרונה.

נעה בן שבת: עדיין האיסור שקבוע בחוק שאוסר על לימודים בגוף המפעיל הוא עדיין עומד בעינו וזה לא מתגבר עליו בשום צורה.

ראובן פינסקי: ברור, ברור.

נעה בן שבת: פרק ה': הכשרה לשירות.

נעה בן שבת: הכשרה לשירות.

נעה בן שבת: 8.

נעה בן שבת: הכנה לשירות;

נעה בן שבת: התנהגות מתנדב במהלך השירות;

נעה בן שבת: הכרת המורשת והחברה הישראלית;

נעה בן שבת: מניעת הטרדה מינית;

נעה בן שבת: נושאים נוספים שיתרמו למתנדב ולהתנדבותו.

נעה בן שבת: הרשימה הזאת של העניינים, מאיפה היא נלקחה?

יורם ארבל: היא פחות או יותר זהה למה שקורה כיום.

יורם ארבל: יש שם הכשרות, זה לא שעד עכשיו לא היו הכשרות, יש שם הכשרות שעוד לא הוסדרו בתקנות, פחות או יותר זו הרשימה שזהה למה שקיים גם היום.

נעה בן שבת: ההכשרה הזאת שניתנת, לא עשיתם שימוש פה בסמכות שניתנה לכם לקבוע הגבלות על הגוף שמבצע את ההכשרה, לקבוע נגיד הגבלות על עבירות פליליות או איזה שהן הוראות.

נעה בן שבת: לא עשיתם שימוש לזה.

יורם ארבל: אנחנו התלבטנו לגבי זה מכיוון שאופי ההכשרות, לפעמים בא מרצה לשעתיים, בא מרצה לשעה.

יורם ארבל: אתה לא יכול על כל מרצה שבא לשעה או שעתיים לעשות בדיקה של רישום פלילי, כל הבדיקות הללו.

יורם ארבל: חשבנו על זה, לכן החלטנו כרגע לא להיכנס לזה.

נעה בן שבת: ההכשרה תיערך במשך ארבעה ימים לפחות בהיקף כולל שלא יפחת מ-32 שעות; באחד מימי ההכשרה ייערך סיור לימודי להכרת המורשת והחברה הישראלית (בתקנה זו – הסיור הלימודי) בהיקף שלא יפחת מ-8 שעות.

נעה בן שבת: אני מבינה מזה שזה לא צריך להינתן דווקא בתחילת שנת השירות?

ראובן פינסקי: להיפך, אם אנחנו רוצים להכין אותו לשוק התעסוקה אז בדרך כלל יש יום שלם לקראת סוף השירות, יש יום בחורף, יש ימים לפני.

ראובן פינסקי: ככלל יש הרבה מאוד מהמקרים שיש יותר ימי הכשרות, במשרד החינוך מקבלים עשרה ימים, במקומות אחרים – אבל זה המינימום הנדרש, המינימום הוא ארבע.

נעה בן שבת: מספר המשתתפים בכל שיעור במסגרת ההכשרה לא יעלה על 50 מתנדבים; על אף האמור, מספר המשתתפים בסיור הלימודי אינו מוגבל.

חיים כץ: מה זה אומר, 200 איש גם יכול להיות?

ראובן פינסקי: כן, הסיור הוא בדרך כלל טיול גדול עם הפנינג גדול בסוף, הם עושים מזה משהו משמעותי.

יורם ארבל: רק מילה לגבי התחילה של התקנות.

יורם ארבל: אנחנו חשבנו שנכון יהיה לעשות את זה בתחילת שנת השירות הקרובה, ב-1 בספטמבר הקרוב.

יורם ארבל: כל הדברים האלה, צריך להיערך אליהם ואנחנו באמצע שנת שירות עכשיו.

נעה בן שבת: השאלה אם זה תחילה, או שהם יחולו רק מאז?

יורם ארבל: שיחול רק.

יורם ארבל: שזה לא ייכנס לתוקף עכשיו, באמצע שנת שירות.

נעה בן שבת: גם ההכשרה?

נעה בן שבת: אתם נותנים את ההכשרה במהלך השירות.

ראובן פינסקי: ההכשרה כבר היום בתוך הנהלים שלנו, בתוך התעריף, הם נותנים את זה, הם חייבים לתת את זה.

נעה בן שבת: אז זה בעצם מתחיל מ-1 בספטמבר?

יורם ארבל: הקרוב.

נעה בן שבת: כלומר עד 1 בספטמבר יהיו לכם כבר תקנות של הצעירים בסיכון?

ראובן פינסקי: כן, בעזרת ה', אם תהיה כנסת ותדון בזה.

ראובן פינסקי: כן, אנחנו נהיה מוכנים.

חיים כץ: זה לא יותר מדי?

ראובן פינסקי: לא, זה הרבה יותר מדי, אני רוצה להביא את זה בתוך חודש.

חיים כץ: אז למה הוא ביקש בספטמבר?

ראובן פינסקי: לא, התחולה של התקנות האלה, ההיערכות, מתי זה כבר פועל, מתי צריך שיהיה אישור בכתב, מתי זה, אנחנו צריכים להוציא עכשיו את הדבר הזה עם סט של נהלים לכל הגופים בשטח שייערכו לביצוע.

חיים כץ: 1 ביולי.

ראובן פינסקי: אין בעיה.

נעה בן שבת: ומה קורה בינתיים?

נעה בן שבת: בינתיים האנשים עובדים?

נעה בן שבת: למשל מי שמשרת, הוא יכול לעבוד?

נעה בן שבת: מה קורה בתקופת הזמן הזו בינתיים?

יורם ארבל: אני רוצה להסביר, אם אנחנו נעשה תחילה באמצע שנה אנחנו נסתבך עם מתנדבים שנמצאים באמצע שירות, לבדוק להם את ההכשרה, מה שהיה להם עד עכשיו ומה שיש להם מעכשיו.

חיים כץ: מה זה באמצע שנה?

חיים כץ: מתי מסתיימת השנה?

ראובן פינסקי: שנת השירות מתחילה ב-1 בספטמבר.

חיים כץ: מתי מסתיימת השנה?

יורם ארבל: ב-31 באוגוסט.

חיים כץ: ומתחילה שנה אחרי זה יום אחרי?

יורם ארבל: כן, כן, ככה זה כל שנה.

יורם ארבל: לכן אני אומר שאנחנו רוצים שזה יחול על המתנדבים באופן שלם.

יורם ארבל: גם דירות השירות, אם נחיל את זה ב-1 ביולי אז באמצע השנה אנחנונצטרך את כל הפרוצדורה לעשות.

יורם ארבל: אנחנו רוצים לפעול לפי החוק והתקנות, לכן לדעתנו אנחנו מאוד מבקשים שזה יהיה ב-1 בספטמבר.

נעה בן שבת: אבל אפשרות העבודה, אתם בעצם מונעים אותה ממתנדבים?

יורם ארבל: לא, אנחנו פועלים כעת לפי הנהלים הקודמים, לפי חוק הפרשנות, אני לא אלאה פה, אבל כרגע אנחנו מאפשרים את העבודה לפי הנהלים הקודמים.

חיים כץ: כניסתם של התקנות לתוקף ה-1 בספטמבר, אם ככה.

יורם ארבל: תודה רבה.

ראובן פינסקי: תודה.

משה אבוטבול: רק משפט אחד קצר.

משה אבוטבול: כמובן שאני כעמדתו של יושב הראש, אני אתמוך ברגע שיוחלט לתמוך, רק חשוב לי, בדיון הקודם שאתם הייתם הייתה אווירה מאוד טעונה, אני מאוד שמח להודות לך, אדוני היושב ראש, שמאז קיבלתי הרבה ברכות עבורך על הנושא שתוקן לגבי אותם אנשים שלא קיבלו, ברוך ה' הזרימו להם כ-14,000 שקל.

חיים כץ: חכה, עוד לא גמרנו.

משה אבוטבול: לא, אם אני אלך אני לא מסוגל ללכת בלי להגיד תודה.

חיים כץ: אבל עוד לא גמרנו בנושא הזה של התקנות, של המענקים של האנשים שלך.

משה אבוטבול: אני יודע.

משה אבוטבול: בפעם שעברה הם חטפו צעקות.

משה אבוטבול: שתבינו שאנחנו באמת באנו ממקום טוב, מרגע שזה טופל אנחנו נשמח לעזור.

חיים כץ: לפני שנצביע.

משה אבוטבול: כן.

משה אבוטבול: בסדר?

משה אבוטבול: תיקנתי?

נעה בן שבת: הקורונה, כמובן, השתתפות בשיעור, שלא יעלה על 50, כמובן שאם יש מגבלות קורונה אז הן כמובן גוברות.

ראובן פינסקי: לא, לא יעלה על 50.

חיים כץ: סיימת את התקנות?

נעה בן שבת: כן.

חיים כץ: אנחנו נצביע עליהן ונאשר אותן.

חיים כץ: מי בעד? ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה, שלושה חברי כנסת שנמצאים אישרו פה אחד התקנות.

חיים כץ: בעד – 3

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.