ועדה משותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בהצעות חוק המקרקעין, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-12-22 09:30

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום רב, אני מתכבדת לפתוח דיון שני של הוועדה המשותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת החוקה חוק ומשפט שדנה בחוק המקרקעין (תיקון מס' 34) (התקנת מערכת לייצור חשמל מאנרגיית השמש או מיתקן אגירה, בבית משותף), התשפ"א-2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל, כל, אני רוצה לפתוח באיחולי בריאות שלימה לחברי, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט חבר הכנסת יעקב אשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא אמור להיות אתנו בזום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה מאוד שיצטרף אלינו בתוך זמן קצר, בגלל שהוא בבידוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון היום הוא המשך ישיר לדיון הקודם שבו סקרנו את הסוגיות שנמצאות במחלוקת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להודות כאן לצוות המשפטי של הוועדה, עו"ד תומר רוזנר שנמצא גם הוא בזום, כי גם הוא נכנס לבידוד, ועו"ד רוני טיסר, שלפחות את כאן אתנו, על העבודה המאומצת בזמן קצר שהביאה לנוסח מוסכם ומתוקן של החוק שאותו נתחיל לקרוא היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני שאתחיל בהקראה, אני רוצה לומר כמה מילים בנושא ההסדרות של רושת החשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי שגילינו בדיון הקודם, הסיפור של ההסדרה של רשות החשמל הוא דרמטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בלי הסדרה טובה וחכמה של רשות החשמל, החוק שאנו דנים בו היום יישאר אות מתה, ולא יוכל להיות מיושם בפועל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכול פה משליך על הכול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ב-3 בנובמבר קיימתי דיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה בעקבות פניות של השלטון המקומי שהם שלחו לי פניות שלפיהן ההסדרה החדשה שרשות החשמל מגבשת עלולה להביא לכך שהרבה מאוד פרויקטים של חשמל סולרי על גגות מבני ציבור ברשויות מקומיות ייתקעו בגלל ההסדרה הזאת, ובדיון התחייב ממלא מקום יושב-ראש רשות החשמל לשבת לפגישה עם נציגי השלטון המקומי, לשמוע את עמדתם וזאת לפני כינוס מליאת רשות החשמל, אבל לצערי הרב, בניגוד להבטחות הללו ולסיכום שהיה כאן בוועדת הפנים, רשות החשמל לא קיימה את ההבטחה, התכנסה בלי לשבת קודם עם השלטון המקומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפרוטוקול אני רוצה לומר שאני רואה את ההתנהלות הזאת בצורה חמורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה נציגים של משרד האנרגיה ושל רשות החשמל שאני חושבת שחשוב שישמעו את הדברים הללו ומודיעה שבימים הקרובים אכנס פגישה פנימית אצלי עם נציגי משרד האנרגיה, רשות החשמל והשלטון המקומי כי אני חושבת שאנו חייבים למצוא פתרון לסוגיה הזו של ההסדרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל מייד בהקראת החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מקווה שנביא את החוק הזה היום להצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חוק חשוב, אין לנו זמן רב, וחבל שנפספס את החלון הזה.

דרור וגשל: גברתי, כיוון שבכל זאת נשמעה פה ביקורת מאוד קשה כלפי רשות החשמל, אשמח בשתי דקות להתייחס.

דרור וגשל: נאמר בדיון הקודם שההסדרות הקיימות שלנו לא מאפשרות מימוש החוק.

דרור וגשל: אנסה לא להתייחס לסיפור של ה-200 ולמה שקורה עכשיו – זה סיפור בפני עצמו.

דרור וגשל: אבל קודם כל לחוק, ואני מבין את החשש המוצדק מאוד – כולנו פה כמובן לקדם אנרגיות מתחדשות.

דרור וגשל: החשש שנשמע גם בדיון הקודם, שאם מחוקקים את החוק הזה בלי הסדרה של רשות החשמל, הוא פשוט אות מתה, כך היה נשמע, אבל ההפך הוא הנכון: אין כל בעיה ליישם את החוק הזה.

דרור וגשל: החוק הזה מאוד יסייע.

דרור וגשל: יש אפשרויות היום בהסדרה לאדם אחד לקבל מונה ייצור, שהוא כמובן קשור למונה הצריכה שלו, אבל זו סוגיה נפרדת לחלוטין, שהיא לא קשורה לנושא היישום.

דרור וגשל: אפשר ליישם את החוק הזה בבודד, אפשר ליישם את החוק הזה של כל הבניין בשני שלישי, אפשר גם ליישם את החוק הזה שכמה דיירים בבניין מחליטים להתאגד.

דרור וגשל: זה מאוד חשוב לומר.

דרור וגשל: אין שום עניין מבחינת ההסדרות הקיימות רשות החשמל שלא מאפשרות את החוק הזה.

דרור וגשל: ההחלטה לא התקבלה.

דרור וגשל: הנושא עדיין נמצא בשימוע.

דרור וגשל: כמובן, ניקח את הנושאים לתשומת לבנו ונשמח לקיים פגישה.

יעקב אשר: אשמח מאד.

איתן פרנס: אפשר לומר שבפועל זה לא קורה בכלל?

איתן פרנס: אין גגות של בתים משותפים בישראלים סולריים?

איתן פרנס: הוא אמר שיש מתווה אבל זה לא קורה.

יעקב אשר: אנחנו עושים את החוק הזה שיהיה.

יעקב אשר: זאת המטרה שלנו.

איתן פרנס: אמרת שיש הסדרות שמאפשרות את זה וכו', אבל זה לא קורה.

יעקב אשר: לכן אני מקווה שניפגש ונלבן את כל הדברים האלה.

יעקב אשר: חבר הכנסת אליהו ברוכי, אתה רוצה לומר משהו בפתח הדברים?

יעקב אשר: אני מציעה שנצלול לתוך החוק.

יעקב אשר: רוני תתחיל בהקראה.

יעקב אשר: ננהל את הדיון זה כפי שאני מנהלת את כל הדיונים פה על חוקים שאנו עוברים עליהם – אני עם הזום פתוח, אני רואה את הצ'אט.

יעקב אשר: אני לא אתן רשות דיבור למי שיש לו אמירות אידיאולוגיות ואג'נדות וכו'.

יעקב אשר: אקבל הערות ספציפיות על הסעיפים שאנו עוברים עליהם.

יעקב אשר: יש הערה לסעיף שאנו קוראים אותו - בבקשה לכתוב – אפנה אליכם, ונדון בהערות שלכם.

יעקב אשר: לא אתחיל לחזור חזרה ולעשות דיונים מהותיים על כל שוק האנרגיה הסולרית או דברים מהסוג הזה.

יעקב אשר: מי שיש לו הערות ספציפיות לסעיפים – אני מבטיחה שכולם יקבלו רשות דיבור.

יעקב אשר: בבקשה, תומר.

תומר רוזנר: אני רוצה לתת סקירה כללית קצרה מאוד על מה שנעשה, כדי שיהיה לכל חברי הוועדה והנוכחים תמונה ברורה על מה שקורה פה.

תומר רוזנר: אנו עוסקים רק בסוגיה אחת – סוגית הבתים המשותפים, ואנו מנסים להסדיר את ההיבט הקנייני של אפשרות להקים מתקנים סולריים על גג הבניין.

תומר רוזנר: כפי שאמרה יושבת-ראש הוועדה, יש הרבה חסמים אחרים ונוספים שהחוק הזה לא מתמודד איתם.

תומר רוזנר: הוא מתמודד בשאלה אחת ויחידה – להתגבר על המצב היום, שלצורך התקנת מתקנים סולריים על גג בניין נדרשת הסכמה של כל בעלי הדירות.

תומר רוזנר: בעקבות הישיבה הקודמת של הוועדה קיימנו שיח מאוד אינטנסיבי עם נציגי הממשלה, ואני רוצה לשבח את כל הנציגים על שיתוף הפעולה הפורה.

תומר רוזנר: בעקבותיו הגענו להסכמות לגבי כמעט כל הסוגיות שהיו שנויות במחלוקת.

תומר רוזנר: התייחסנו גם להערות הציבור כפי שהתקבלו במהלך הזמן.

תומר רוזנר: הנוסח שמונח לפניכם מבטא את ההסכמות שאנחנו ממליצים לוועדה לקבלן.

תומר רוזנר: יש מחלוקת אחת, שלא נפתרה, שתצטרכו להכריע בה, חברי הוועדה.

תומר רוזנר: כמובן, בכל נושא אחר תוכלו לקבל כל החלטה שתרצו.

תומר רוזנר: הנקודה החשובה היא שלדעתנו ההסדר הזה, שמונח בפניכם, יסיר חסם מאוד מרכזי מהתקנת מתקנים פוטו ולטאיים על גגות בתים משותפים, כיוון שלא תידרש עוד, לאחר שהחוק יחוקק – לא תידרש הסכמה מלאה של כל בעלי הדירות בבניין להתקנה.

תומר רוזנר: השינויים מסומנים מעקוב אחר שינויים, השינויים מהנוסח הממשלתי שעבר את הקריאה הראשונה.

תומר רוזנר: סעיפים 1 עד 3 המוצעים כאן הם טכניים לחלוטין.

תומר רוזנר: כיוון שהמונח חוק התכנון והבנייה מופיע בחוק המקרקעין מופיע מספר רב של פעמים, אנחנו מציעים פשוט להגדיר אותו בתחילת החוק ולבטל את ההפניות החוזרות ונשנות להגדרה המלאה, זה טכני לחלוטין.

תומר רוזנר: אני מציע שנקרא אותם, ואם יש הערות, נשמע.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: אתה כאילו פה, תומר - מוזמן להתערב בכל רגע נתון.

יעקב אשר: בבקשה.

רוני טיסר: חוק המקרקעין (תיקון מס' 34) (התקנת מערכת לייצור חשמל מאנרגיית השמש או מיתקן אגירה, בבית משותף), התשפ"א–2020.

רוני טיסר: תיקון סעיף 1.

רוני טיסר: 1.

רוני טיסר: בחוק המקרקעין, התשכ"ט–1969‏ (להלן – החוק העיקרי) בסעיף 1, לפני ההגדרה "מקרקעין" יבוא: - ""חוק התכנון והבניה" – חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965.

רוני טיסר: " החלפת מונח.

רוני טיסר: 2.

רוני טיסר: בחוק העיקרי, בכל מקום, למעט סעיף 1, במקום "חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965" יבוא "חוק התכנון והבניה".

רוני טיסר: תיקון סעיף 14א 3.

רוני טיסר: בסעיף 14א לחוק העיקרי - (1) בכותרת השוליים, במקום "הגדרות" יבוא "הגדרה"; (2) ההגדרה "חוק התכנון והבניה" – תימחק.

רוני טיסר: תיקון סעיף 59א 4.

רוני טיסר: רק אבהיר – תיקון 59א זה סעיף שעוסק בהתקנת דודי שמש על גג הבית המשותף.

רוני טיסר: בסעיף הזה יש התייחסות לקבלת היתר להקמת דוד שמש.

רוני טיסר: כיון שהיום, לפי תקנות התכנון והבנייה, מבנים ועבודות הפטורים מהיתר, לא נדרש יותר היתר - עשינו תיקון שמבהיר את המצב המשפטי נכונה.

רוני טיסר: בסעיף 59א לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) - (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) ההתקנה נעשית בהתאם להוראות חוק התכנון והבניה;"; (2) בפסקה (2), במקום "מתן ההיתר" יבוא "ההתקנה".

תומר רוזנר: הערות עד כאן?

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על הסעיף העיקרי של הצעת החוק, שהוא הסעיף שעוסק בהתקנה של מתקנים פוטו וולטאיים ומתקני אגירה על גג בניין.

תומר רוזנר: ההסדר קובע שני מסלולים – אחד, שמאפשר התקנה בהחלטה של שני שלישים מבעלי הדירות בבניין, ומסלול שני שמאפשר התקנה ליחיד.

תומר רוזנר: הסעיף הראשון הוא בסעיף המאפשר התקנה על גג הבניין של מתקן בהסכמה של שני שלישים מבעלי הדירות.

תומר רוזנר: ההסדר שמוצע הוא ההסדר שלפיו מתקיימת אסיפה כללית של בעלי הדירות.

תומר רוזנר: מוצגים בפניהם הנתונים הרלוונטיים.

תומר רוזנר: המתקן עומד בתנאי חוק התכנון והבנייה, וגם פה בהקשר הזה יש לזכור שמתקן שעד גודל של 700 קילו ואט, שהוא מאוד גדול יחסית לבתים משותפים, ב-99% מהמקרים יש להניח שהמתקן הזה יהיה פטור מהיתר בנייה.

תומר רוזנר: הוא יצטרך לעמוד בתנאים של הפטור מהיתר בנייה, כלומר יש בתקנות תנאים מסוימים אבל לא נדרש היתר בנייה לדבר הזה, גם למתקן האגירה, למיטב הבנתי.

תומר רוזנר: זה צריך לעמוד בתנאי חוק הקרינה הבלתי מייננת.

תומר רוזנר: לפי המצב המשפטי היום, נדרש היתר להקמה והפעלה לפי חוק הקרינה הבלתי מייננת.

תומר רוזנר: יש היתר סוג, שקובע תנאים גנריים שבעיקרם הם תנאי של מרחק ממקום שבו שוהים אנשים רבים, שהייה ממושכת.

תומר רוזנר: יש כוונה לתקן את החוק כך שגם בעניין הזה יהיה פטור מהיתר.

תומר רוזנר: זה יאפשר את השינוי, אם יהיה פטור מהיתר, זה יתאפשר.

תומר רוזנר: נדרשת גם התאמה לחוק החשמל, כלומר שההתקנה החשמלית תיעשה על-ידי חשמלאי מוסמך ובאישור - - - של חברת החשמל.

תומר רוזנר: אסור שתהיה פגיעה בחזות הבית המשותף.

תומר רוזנר: יש תנאים נוספים.

תומר רוזנר: אני מציע שנקרא את סעיף קטן (א) שהוא קובע את התנאים המוקדמים להקמת המתקן בהחלטה של שני שלישים.

רוני טיסר: התקנת מיתקן פוטו-וולטאי או מיתקן אגירה לכל בעלי הדירות.

רוני טיסר: 59ט.

רוני טיסר: (א) בסעיף זה ובסעיף 59י-"מיתקן אגירה" – מיתקן המאפשר המרת אנרגיה חשמלית לאנרגיה הניתנת לאחסון, וכן אחסון האנרגיה והמרתה בחזרה לאנרגיה חשמלית; "מיתקן פוטו-וולטאי" – מערכת לייצור חשמל הממירה ישירות אנרגיית שמש לאנרגיה חשמלית.

רוני טיסר: (ב) בעלי דירות שבבע

רוני טיסר: לותם שני שלישים מהדירות בבית המשותף, רשאים להחליט באסיפה הכללית על התקנה של מיתקן פוטו-וולטאי או מיתקן אגירה (בסעיף זה – המיתקן), על גג הבית המשותף, כולו או חלקו, שהוא רכוש משותף – וכאן יש תיקון נוסח מהנוסח שפורסם, שמבהיר ששני שלישים מהדיירים רשאים לקבל החלטות על עסקאות במתקן ובהכנסות הנובעות ממנו, כלומר יש פה הבהרה שתתאפשר העברה ליזם של המתקן ושל ההכנסות כדי שעסקאות כאלה יתאפשרו על אף שמדובר ברכוש משותף.

רוני טיסר: וכן להתקין בדרך סבירה את ההתקנים והתשתיות הקשורים להתקנה כאמור ובלבד שמתקיימים כל אלה.

רוני טיסר: התוספת: ורשאים לקבל החלטות על עסקאות במתקן ובהכנסות הנובעות ממנו על אף האמור בסעיף 55, וכן להתקין בדרך סבירה את ההתקנים והתשתיות הקשורים להתקנה כאמור ובלבד שמתקיימים כל אלה: (1) ההתקנה של המיתקן וכן של ההיתקנים והתשתיות הקשורים להתקנה כאמור (בסעיף זה – ההתקנה), נעשית בהתאם להוראות חוק התכנון והבנייה ולהוראות חוק החשמל, התשי"ד–1954‏ ; (2) הקמת והפעלת המיתקן נעשית בהתאם לחוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס"ו–2006‏; (3) ההתקנה תיעשה בדרך שתצמצם, ככל האפשר, את הפגיעה בחזות הבית; (4) אין בהתקנה כדי לפגוע במיתקנים שהותקנו כדין על גג הבית המשותף; (5) הוצגו באסיפה הכללית ההוצאות לבעלי הדירות מהקמת המיתקן, ההוצאות הצפויות של הפעלתו ותחזוקתו של המיתקן, ההכנסות הצפויות מהפעלת המיתקן, תקופת החזר ההשקעה, הגורם שיבצע את התקנת המיתקן, האופן שבו תבוצע תחזוקת המתקן והפעלתו, מיקומו, גודלו, ואמצעי הבטיחות שיינקטו בעת הפעלתו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

כרמית יוליס: קדמו לזה שעות רבות עם הייעוץ המשפטי, ובשיתוף פעולה מאוד פורה ומרחיב את הדעת - אחת הסוגיות שעלו פה בדיון הקודם נגעה לאפשרות שהזכויות שיש לאותם שני שלישים להקים את המתקן על כל שטח הגג בסוף יועברו לגורם אחר, שיעשה את זה בשמם, סוג של יזם שיעשה את זה.

כרמית יוליס: היה לנו דיון משפטי מאוד מעמיק בשאלה האם ועד כמה החוק צריך לומר במפורש שאפשר להנחות את הזכויות האלה.

כרמית יוליס: החשש שלנו כמשפטנים נבע מזה שבסוף חוק המקרקעין, יש בו מערכת יחסים מאוד מורכבת בין דיירי הבית, ולא רצינו לכתוב בצורות מסוימות את עצם הכניסה של אותו גורם שלישי.

כרמית יוליס: התוספת של רוני מבהירה את זה, שהיא הקריאה, שאותם שני שליש שמחליטים על הקמת המתקן הם בעצם מי שרשאים להחליט על עשיית עסקאות באותו מתקן.

כרמית יוליס: מבחינתנו, עסקאות במתקן בעצם חובן טומנות את מה שנוגע להכנסות מהמתקן – לא צריך לכתוב את זה בצורה מפורשת.

כרמית יוליס: שוב – הכנסות מהמתקן זה משהו שפחות שכיח בתים משותפים - אנו דווקא מדברים על המתקנים הפיזיים.

כרמית יוליס: פה זה מתקן פיזי שגם מייצר הכנסה.

כרמית יוליס: ממילא תהיה פה התקשרות חוזית עם אותו יזם, וכל ההיבטים האלה יגיעו שם להסדרה.

כרמית יוליס: לכן אנו חושבים שיש לומר שאותם שני שלישים מקבלים את ההחלטות על העסקאות במתקן ולא צריך להתייחס בצורה מפורשת להכנסות.

כרמית יוליס: זה לגבי סעיף (ב).

כרמית יוליס: כל יתר הסעיפים לי אין הערות, הנוסח מוסכם.

כרמית יוליס: הסעיף הבא שנקרא עבר שינוי די משמעותי לאור ההערות שהערתם בדיון הקודם.

איתן פרנס: שואלים אותי פה האם הסעיף הזה גובר על סעיף 62 לחוק המקרקעין, שזה התקנון?

איתן פרנס: בחוק המקרקעין יש תקנון מוסכם, שהדיירים רשאים לקבוע לעצמם תקנון מוסכם.

איתן פרנס: האם הסעיף הזה גובר על סעיף 62?

כרמית יוליס: יש לנו התייחסות לזה בהמשך, נגיע לזה עוד מעט לגבי הוראות נוספות שהיו בתקנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם תרגיש שאתה לא מקבל מענה בסעיף כשנגיע אליו, תעלה את זה שוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמשיך.

רוני טיסר: (ג) (1) בעלי הדירות המחליטים על התקנת המיתקן כאמור בסעיף קטן (א), יישאו בהוצאות התקנתו, ורשאים הם להסכים כי רק מקצתם יישאו בהוצאות כאמור.

רוני טיסר: (2) הוצאות ההתקנה שבהם יישאו בעלי הדירות לפי פסקה (1), יהיו בהתאם לחלקם היחסי של בעלי הדירות המחליטים ברכוש המשותף, אלא אם כן החליטו בעלי הדירות כאמור על חלוקת התשלומים בדרך אחרת.

רוני טיסר: (3) כל בעלי הדירות בבית המשותף יישאו בהוצאות התפעול והתחזוקה של המותקן.

רוני טיסר: (4) הותקן מיתקן כאמור בסעיף קטן (א) – ושוב, כאן יש חזרה לנוסח הממשלתי ותיקון מהנוסח שפורסם – יראו במתקן ובהכנסות שיתקבלו מהפעלתו חלק מהרכוש המשותף, בבית המשותף, ואולם ההכנסות מהפעלת המיתקן ישמשו, לפני כל שימוש אחר, לכיסוי הוצאות ההחזקה וההפעלה של המיתקן, ויתרת ההכנסות תשמש, לפני כל שימוש אחר, להחזר הוצאות ההתקנה לבעלי הדירות שנשאו בהן, לפי שיעור השתתפותם בהוצאות אלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בא לתקן את העיוות שחששנו ממנו, שיש שכנים שהם נושאים בכל ההוצאות ואז זה מתחלק לעולם.

כרמית יוליס: מה שהיושבת-ראש אומרת זה בדיוק הפסקה הבאה.

רוני טיסר: לאחר החזר הוצאות ההתקנה ישמשו יתרת ההכנסות את כל בעלי הדירות בהתאם לחלקם היחסי של בעלי הדירות בבית המשותף.

רוני טיסר: לעניין זה, "החזר הוצאות ההתקנה" - לרבות החזר בשיעור סכום ההוצאות שבהן היו נושאים בעלי הדירות שלא החליטו על הקמת המתקן אילו היו נמנים על בעלי הדירות המחליטים על הקמת המיתקן, וזאת בנוסף על החזר הוצאות ההתקנה שבהם נשאו בעלי הדירות המחליטים בפועל;

כרמית יוליס: זה מחוק אצלה, אז אני אקרא.

כרמית יוליס: נחזור קצת.

כרמית יוליס: לאחר החזר הוצאות ההתקנה ישמשו יתרת ההכנסות את כל בעלי הדירות בהתאם לחלקם היחסי של בעלי הדירות בבית המשותף.

כרמית יוליס: לעניין זה, "החזר הוצאות ההתקנה" - לרבות החזר בשיעור סכום ההוצאות שבהן היו נושאים בעלי הדירות שלא החליטו על הקמת המתקן אילו היו נמנים על בעלי הדירות המחליטים על הקמת המיתקן, וזאת בנוסף על החזר הוצאות ההתקנה שבהם נשאו בעלי הדירות המחליטים בפועל; אני יכולה להסביר את זה.

תומר רוזנר: לפני כן אני רוצה להבהיר – המילים שמתחילות ב:

תומר רוזנר: לאחר כיסוי ההוצאות ישמשו הכנסות – מופיעות לכם כרגע כמחוקות.

תומר רוזנר: הן לא יימחקו.

תומר רוזנר: הן יישארו בנוסח.

כרמית יוליס: אשמח להתייחס להסדר שבסוף זכה לקונצנזוס – אני מקווה שתאמצו אותו.

כרמית יוליס: כשהצגנו את העיקרון של הצעתה חוק, חשבנו שהמתקן הזה שמתקינים על כל הגג, הוא יהווה רכוש משותף.

כרמית יוליס: יש לנו רק שני שליש מהדיירים ששילמו את עלויות ההתקנה, ולכן כשתגענה ההכנסות העתידיות מהמתקן – ראשית, הם יחזירו לכיסם את ההוצאות שהוציאו, אבל כשיגיעו הכנסות עודפות, הם יתחלקו באופן שוויוני בהתאם לחלק ברכוש המשותף של כל הדיירים, כלומר גם השליש שלא רצה, ביום שתהיינה הכנסות שמכסות את עלויות ההתקנה, הוא ייהנה כמו אלה שהחליטו בפועל.

כרמית יוליס: מכאן באה הטענה שאומרת: זה מייצר תופעת טרמפיסט, וזה גם קצת נוגד את תחושת הצדק שהם באו והשקיעו והוציאו כסף, וכל מה שנותנים להם זה רק לקבל את הכספים שהם הוציאו בחזרה.

כרמית יוליס: לכן עברנו למודל אחר, שאומר שאותו שליש שלא רצה מלכתחילה את המתקן יוכל ליהנות מהפירות ומההכנסות רק אחרי שיישא בעלויות ההתקנה כאילו שהסכים בתחילת הדרך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יקזזו להם את מה שהיו צריכים לשלם על ההתקנה, ואז אחרי שזה יתקזז מההכנסות, הם יתחילו לקבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעיניי מספיק הגון.

כרמית יוליס: הפועל היוצא של האמירה הזאת הוא ראשית מה שכמובן אמרת, כלומר יש להם דחייה במועד שבו התחילו לראות את ההכנסות, אבל גם אותם שני שליש יקבלו מעל רק החזר ההוצאות שלהם, הם יקבלו את החזר ההוצאות שלהם וגם יתחלקו ביניהם באותו שליש שהיו מקבלים את התמורות ממנו בשלב מאוחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעיניי מצאתם פתרון טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה דעתך?

אליהו ברוכי: לגמרי.

רוני טיסר: לעניין פסקה (5) שמסומנת בנוסח שלפני חברי הכנסת בצהוב, זו פסקה שמוצעת על-ידי הייעוץ המשפטי.

רוני טיסר: כפי שכרמית אמרה גם קודם, משרד המשפטים סבורים שהתוספת הזו ברורה מאליה לאור ההגדרה של ההכנסות והמתקן כרכוש משותף.

רוני טיסר: הם חושבים שאין צורך בכך.

רוני טיסר: אנחנו סבורים שלאור המודל המאוד מורכב שעשינו בהקשר להכנסות, ברגע שאין יזם, והעובדה שככל בעלי הדירות שאינם מסכימים צריכים – מודל הרווחים שונה, יש חשיבות להבהיר במפורש שמודל ההכנסות, אם נעשתה עסקה במתקן ובהכנסות ממנו, תהיה כזאת שההכנסות יתחלקו לאור החלק היחסי של הדיירים ברכוש המשותף, ולא בדומה להסדר הקודם שכרמית הסבירה עליו באריכות.

רוני טיסר: משרד המשפטים חושב אחרת.

רוני טיסר: אם הם רוצים להתייחס – בבקשה.

אפי צמח: שלום, אפי צמח, משרד המשפטים.

אפי צמח: שלושה טעמים מרכזיים להתנגדות שלנו בהקשר הזה.

אפי צמח: ראשית, אלגנטיות חקיקתית, כלומר לא צריך את זה.

אפי צמח: זה נובע ממילא מהוראות החוק, משום שבמצב דברים שבו יזם מתקשר בעסקה ממילא אין לנו הוצאות ואין לנו הכנסות.

אפי צמח: דהיינו אפשר להבין די בקלות שהסעיף שעוסק בהוצאות ובהכנסות כבר לא רלוונטי.

אפי צמח: מה שיש לנו בעסקה עם יזם זה תמורה חוזית, כלומר דיירי הבית המשותף מתקשרים עם יזם.

אפי צמח: במקום שהם יוציאו הוצאות וגם יקבלו הכנסות מהמתקן, הם מקבלים תמורה חוזית כפי התמורה החוזית המוסכמת עם היזם.

אפי צמח: אני מזכיר שהם יכולים לעשות זאת כתוצאה מכך שאמרנו ששני השלישים גם רשאים לעשות עסקאות בעניינו של המתקן.

אפי צמח: ברגע שאין לנו הוצאות ואין לנו הכנסות, ברור מאליו שהסעיף הזה, שמדבר על הוצאות והכנסות, כבר לא חל.

אפי צמח: אז מה חל – הרישא בסעיף הקודם מבהיר שאם הותקן מתקן כזה, רואים אותו ואת ההכנסות הנובעות ממנו כרכוש משותף.

אפי צמח: אם זה רכוש משותף, ואם הרכוש המשותף הזה הניב תמורה X מיזם, כי אז התמורה תתחלק בין בעלי הדירות בהתאם לחלקם היחסי ברכוש המשותף.

אפי צמח: כלומר הנימוק הראשון להתנגדות אומר שזה ממילא נובע מהוראות החוק ושלא צריך את הדבר הזה.

אפי צמח: זה גם בשם האלגנטיות החקיקתית.

אפי צמח: הנימוק השני הוא ענייני ומהותי.

אפי צמח: יש לזכור שאנחנו עוסקים פה בחוק המקרקעין בפרק בתים משותפים.

אפי צמח: עניינו של הפרק הזה בראש ובראשונה להסדיר את מערכת היחסים שבין בעלי הדירות בבית המשותף.

אפי צמח: אין אח ורע לכך שבתוך הפרק הזה הכניסו הסדרה של מערכת יחסים חוזית עם צד שלישי שאינו נמנה על דיירי הבית המשותף, ומסדירים פה את התמורות שיתקבלו כתוצאה מהטרנזאקציה החוזית הזאת עם צד שלישי, שאינו נמנה על דיירי הבית המשותף.

אפי צמח: הכשל הזה מוביל לכשלים נוספים, למשל אצל המפקח.

אפי צמח: המפקח לא יהיה רשאי לדון בעניינים הללו.

אפי צמח: מצד אחד, הסעיף הזה מופיע בתוך החלק הזה.

אפי צמח: מצד שני, מדובר פה בעסקה עם גורם שלישי.

אפי צמח: הוא לא דייר בבית המשותף.

אפי צמח: מה יקרה כשלמשל, דיון בעניין הזה יגיע למפקח?

אפי צמח: מחד גיסא, הנושא הזה נדון בחוק הזה.

אפי צמח: מאידך גיסא, מדובר באינטראקציה חוזית עם צד שלישי.

אפי צמח: ממילא למפקח כנראה שלא תהיה סמכות בעניין הזה, אז למעשה אנחנו קצת מערבים פה מין בשאינו במינו, במובן הזה שכולנו רוצים לקדם את העסקאות של היזמות.

אפי צמח: חוק המקרקעין צריך להוריד חסם שיגרום לעסקאות יזמות, אבל הוא לא צריך להסדיר את הטרנזאקציה החוזית בין הדיירים ליזם באף דרך פוזיטיבית קונקרטית שהיא.

אפי צמח: אלה שלוש הסיבות המרכזיות לכך שאנו חושבים שלא צריך את זה.

תומר רוזנר: אשמח להשיב.

תומר רוזנר: המטרה של ההסדר הזה, ליצור כמה שיותר ודאות בעניין.

תומר רוזנר: יכול להיות שמבחינת אלגנטיות חקיקתית, האמירה שאנו מבקשים להוסיף היא אינה נחוצה, אבל כפי ששמעתם, ההסבר שנתן ד"ר צמח לעניין הזה הוא די ארוך.

תומר רוזנר: לכן אנו חושבים שכדאי לומר את הדברים במפורש.

תומר רוזנר: זה לא פוגע בשום דבר.

תומר רוזנר: זה רק מסיר הווה אמינא שיכול לטעון מישהו, ששני שליש האלה גם יכולים להחליט את ההחלטה על העסקה, יכולים להחליט שהשליש לא יקבל חלק מההכנסות.

תומר רוזנר: זה אנחנו רוצים למנוע באמירה מפורשת, שגם התמורה שיקבלו הם מהיזם תתחלק שווה בשווה כי זה כבר לא ההכנסות עצמן אלא התמורה החוזית.

תומר רוזנר: לגבי הטענה שאומרת שאנו מייצרים פה התערבות ביחסים החוזיים, התשובה היא לא.

תומר רוזנר: היזם מתקשר מול בעלי הדירות, ולכן אנו לא מתערבים באיזו תמורה הוא ישלם להם.

תומר רוזנר: זו כבר הסכמה חוזית ביניהם.

תומר רוזנר: משנקבעה הסכמה חוזית שאנו לא מתערבים בה, אנחנו אומרים: התמורה שתקבלו – אתם לא יכולים לחלק אותה איך שאתם רוצים.

תומר רוזנר: אתם תחלקו אותה בין כולם.

תומר רוזנר: אנו לא רוצים שהדברים האלה יהיו בספק.

תומר רוזנר: אז זה יעורר סכסוכים מיותרים שיבואו למפקח.

תומר רוזנר: האמירה הזו מבהירה, לשיטת משרד המשפטים, אני אומר – מבהירה עניין שהוא מובן מאליו.

תומר רוזנר: אנחנו חושבים שכדאי להבהיר אותה.

תומר רוזנר: זה לא מזיק - זה רק יכול להועיל.

תומר רוזנר: לעניין הטענה האחרונה לעניין סמכות המפקח, אנו בהחלט חושבים שאם יש ספק לגבי הסמכות, יש להוסיף פסקה שאומרת שאם יתעורר סכסוך בין בעלי הדירות לבין היזם לגבי העסקה שעשו ברכוש המשותף מולו, תהיה סמכות למפקח להזמין גם את היזם לדיון בפניו.

תומר רוזנר: אם צריך לומר זאת במפורש, בהחלט חשוב לומר את זה, ואפשר להוסיף פסקה שמקובלת בסעיפים אחרים בחוק המקרקעין, שמערבים סוגים שלישיים, שבמקרה כזה יוכל המפקח לדון בעניין.

תומר רוזנר: יש הוראה מפורשת שמסדירה את זה, כאשר יש בבניין חברת ניהול, שהיא כאילו לא בעלת הדירה, ואם מתעורר סכסוך בין בעל דירה לבין חברת הניהול, המפקח מוסמך לדון בה.

תומר רוזנר: כיוון שמדובר באמירה מפורשת, שהמתחזק מתחזק, יש למפקח סמכות- - -.

תומר רוזנר: אז יש צורך בהבהרה בעניין הזה, אני בהחלט חושב שכדאי להבהיר.

תומר רוזנר: לכן ההכרעה בידיכם, חברי הוועדה, להחליט אם אתם רוצים לקבל את העמדה הזו או את האחרת.

כרמית יוליס: רציתי להוסיף מילה על מה שאפי אמר, ואז אשמח אם יאפשרו לשולי אבני, סגנית הממונה על המרשם, להגיב.

כרמית יוליס: בעצם כל עולם המפקחים, היא המנהלת שלו.

כרמית יוליס: יש פה ממשק מאוד מורכב.

כרמית יוליס: הצעת החוק הזו ממילא מביאה עומס על כתפיהם של המפקחים, ועכשיו להרבות את הדיון בפניהם, בפרט בדיונים שהם לא מורגלים בהם – מפקחים דנים בתביעה שיש בפניהם את בעלי הדירות.

כרמית יוליס: מעבר לזה, אני רוצה לחזק את הטיעון ולומר שכל ההסדרה המיוחדת לגבי מה עושים עם ההכנסות יוצאת מנקודת הנחה שהיו פה כאלה שלקחו על גבם כי שילמו את עלויות ההתקנה.

כרמית יוליס: אם מתחילת הדרך מעבירים את כל הזכויות ואת הזכות לעשות עסקאות לאותו גורם עסקי, זה הופך להיות לא רלוונטי.

כרמית יוליס: לכן להבנתנו, האמירה שהמתקן הזה הוא רכוש משותף, ממילא תביא לזה שהתמורה צריכה להיות שוויונית.

כרמית יוליס: זה כבר לא משנה מי הנחה את זה; זה בסוף משהו ששייך לכל הדיירים.

כרמית יוליס: אין לזה הרבה דוגמאות בחוק המקרקעין – לדעתי אין בכלל.

כרמית יוליס: לדבר עכשיו על מערכת חוזית שתהיה בשרשור, והחוק יקבע נורמות לגביה, אנו באמת מאוד מתנגדים לזה ורוצים להוריד את זה, מעבר לבעיה שנוגעת לדיון בפני המפקחים, שאשמח אם שולי להתייחס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

איתן פרנס: הבהרה, להעמיד דברים על דיוקם – היום בתוך הבית המשותף אפשר להתקשר עם גורמים שלישיים.

איתן פרנס: המחוקק אפילו התייחס לזה.

איתן פרנס: הוא עשה את זה לגבי הגפ"מ.

איתן פרנס: יש מינוי ספק שירותי גז, יש התקשרות חיצונית עם ספק שירותי גז, יש הסדרים שהמפקח דן בספק שירותי גז.

איתן פרנס: אנו מבקשים לפחות אם לא יותר, את מה שעושים עם ספקי שירותי גז.

איתן פרנס: אותם ספקי שירותי גז גם נכנסים לחצר וקוברים באדמה מערכת.

איתן פרנס: אמנם היא לא מערכת סולרית של – להפך - היא צובר גז.

איתן פרנס: יש עולם שלם של התייחסות היום בחוק המקרקעין של התקשרויות עם צדדים שלישיים, פתרון סכסוכים עם צדדים שלישיים.

איתן פרנס: לכן יש להסתכל על זה בראייה הזו, ולאפשר את האנרגיה הסולרית לא פחות ואפילו אנו רוצים יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לעניין הסעיף הזה, אתה בעד שתהיה ההבהרה הזו או מבחינתך היא לא נחוצה?

איתן פרנס: לגבי הזמנת אותו צד שלישי בפני המפקח?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מדברת על פסקה (5), אם צריך אותה או לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשמע בינתיים את שולי אבני.

שולי אבני שוהם: שלום.

שולי אבני שוהם: שמי שולי אבני שוהם, משנה לראש הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין במשרד המשפטים.

שולי אבני שוהם: אצלנו כמובן נמצאים המפקחים על רישום מקרקעין, שיש להם סמכות בהתאם לסמכויות שניתנות לשופט בית משפט שלום, שדן בתביעת אזרחיות, והם אמורים להכריע נכון להיום לפי סעיף 72 לחוק המקרקעין בסכסוכים בין בעלי דירות בבית משותף.

שולי אבני שוהם: נכון להיום עיקר הסכסוכים שהם דנים בהם הם ביחס שבין בעלי הדירות בבית המשותף ולא מול צדדים שלישיים.

שולי אבני שוהם: כרגע, לפי ההצעה, מציעים להרחיב באופן משמעותי את הדיונים שיובאו בפניהם כך שיתייחסו גם למצבים שבהם יש לנו יזמים והתקשרויות חוזיות, כפי שאמרו אפי וכרמית, בין היזמים לבין בעלי הדירות בבית המשותף.

שולי אבני שוהם: זה דבר שהמפקחים לא מורגלים בו.

שולי אבני שוהם: המפקחים עצמם, כאמור המיומנות שלהם להכריע בסכסוכים בין בעלי דירות בבית המשותף ולא מול צד שלישי.

שולי אבני שוהם: בנוסף, קיימת פסיקה שאפילו הודעה לצד ג' אינה בסמכות המפקח.

שולי אבני שוהם: נכון להיום, כשמעורבים צדדים שלישיים, אפילו משלוח של הודעה לצד ג', צריכים לפצל את הסכסוכים האלה לדיון בבית המשפט השלום לבין הדיונים אצל המפקחים.

שולי אבני שוהם: לכן, אם רוצים להכניס סעיף כזה, שמתייחס גם להתקשרויות החוזיות בין בעלי הדירות בבית המשותף לבין צדדים שלישיים, צריך גם יהיה לתקן את סעיף 72, גם להכשיר את המפקחים וגם להיערך לכמות נכבדה יותר של דיונים.

שולי אבני שוהם: נכון להיום יש לנו תשעה מפקחים – ציינו את זה גם בדיון הקודם – שמכריעים בערך ב-5,000 פניות ובקשות בכל הארץ.

שולי אבני שוהם: יש לכל אחד מהם רק עובד מזכירות אחד.

שולי אבני שוהם: כרגע אנו לא ערוכים להגדיל באופן מאוד משמעותי את היקף הדיונים שיהיה אצלם.

שולי אבני שוהם: אנו צופים שדווקא הנושא של גגות סולריים יכול להביא לדיונים ארוכים בפני המפקחים, והיינו מעדיפים לצמצם את הסכסוכים שמגיעים אליהם כך שיתייחסו עדיין למערכת היחסים שבין בעלי הדירות בבית המשותף ולא מול צדדים שלישיים.

תומר רוזנר: הדברים של גב' אבני רק שכנעו אותי יותר שיש לומר את הדרים במפורש.

תומר רוזנר: ראשית, אני חייב לומר בכל הענווה, ואני מאוד מעריך את הגב' אבני, שחוק המקרקעין וחוקים נוספים מקנים למפקחים סמכות לדון בסכסוכים מול צדדים שלישיים.

תומר רוזנר: ניתנה פה הדוגמה של ספקי גז.

תומר רוזנר: בחוק המקרקעין עצמו יש הנושא של המתחזק, חברת הניהול שהיא לא בעלת הדירה בבניין ולמרות זאת המפקח מוסמך לדון בסכסוכים בין בעלי דירות לחברת הניהול.

תומר רוזנר: בסעיף 72 יש גם צדדים שלישיים נוספים, והמצב שתיארה גב' אבני, שבהחלט רצוי למנוע אותו, הוא במצב שבו יש סכסוך בין בעל דירה או בין הנציגות לבין יזם שעניינם התפעול או התחזוקה או כל מה שקשור למתקן הזה ,

תומר רוזנר: יצטרכו לפצל את הדיון בין בית משפט השלום למפקח.

תומר רוזנר: זה מצב שלא רצוי.

תומר רוזנר: רצוי מאוד לאפשר ריכוז של הסכסוכים האלה במקום אחד, אם יש סכסוכים כאלה.

תומר רוזנר: לכן רק שוכנעתי יותר שכדאי מאוד לומר מפורשות את סמכות המפקח לדון בעניין הזה.

תומר רוזנר: יש לזכור עוד – אנחנו מדברים על משהו שהוא עדיין רכוש משותף, כלומר בהחלט עלול להיווצר סכסוך שהוא בעל מאפיינים מאוד מובהקים של דיני בתים משותפים, כשמדובר עדיין על רכוש משותף, ובעל דירה רוצה להביא בפני המפקח סכסוך לגבי המתקן.

תומר רוזנר: הוא לא יוכל לעשות זאת כי יש צד שלישי, ואז יצטרך לפצל את הדיון בין המפקח – אם יש לו סכסוך שהוא חושב שהנציבות לא שומרת- -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תומר, אני מרגישה שאנחנו מתפלפלים יותר מדי על הסעיף הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רוצים לומר על זה משהו?

אליהו ברוכי: אני חושב שתומר צודק.

אליהו ברוכי: אנחנו נכנסים לכל מיני פינות שנגררים אליהן.

אליהו ברוכי: אם רוצים לעשות את זה פשוט ויעיל, המפקח זאת הדרך הכי טובה, ולתת לו פה את הדברים בצורה ברורה שכן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ד"ר צמח.

אפי צמח: מעבר לדברים ששולי אבני אמרה, שהדבר הזה גורר מעין רפורמה במוסד המפקח, אני מרגיש שיש לשים לב שפתחנו פה אירוע נפרד, ובו אנו דנים האם אנחנו רוצים לקחת עסקאות חוזיות, ולהכניסן תחת כנפי המפקח על המקרקעין.

אפי צמח: מה שאומר, אני אומר בתור מומחה לדיני חוזין דווקא: עסקאות עם יזמים יכולות להיות סבוכות ומורכבות.

אפי צמח: אם אנו רוצים להעלות על דעתנו מצב דברים שבו כל הדבר הזה וכל האירוע מול היזם יבוא בפני מפקח על המקרקעין, זה אירוע שיש לדון בו היטב.

אפי צמח: אי אפשר כלאחר יד אגב איזשהו פתרון חקיקתי בנקודה הספציפית הזאת, במקום כל כך אגבי ונקודתי, להכניס למפקח גם דיון בעסקאות חוזיות מסוג זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רבותיי, יש לנו בעיה עם הזום בגלל העניין של ועדת חוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יוצאים לחמש דקות הפסקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבר נחזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מחדשת את הישיבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אפי צמח: כפי שהובן מדבריי, להכניס את הדבר הזה למפקחים – בעינינו זה משהו מאוד מורכב.

אפי צמח: ודאי אי-אפשר לעשותו באופן כזה.

אפי צמח: כמו כן, שולי אבני מהטאבו מעדכנת אותי, שבבדיקה קשה מאוד להשוות בין הדברים.

אפי צמח: כשמדובר בסעיף של ספקי הגז, מדובר במעט מאוד מקרים – היא בדקה מול המפקחים שלה – מעט מאוד מקרים שמתעוררים לעומת עסקאות מורכבות עם יזמים.

אפי צמח: אני מזכיר שאלה בעסקאות ארוכות טווח, חוזי יחס ארוכים ומורכבים.

אפי צמח: ספק אם אנו רוצים להכניס את זה כך למפקחים.

אפי צמח: הסיבה שבעיניי התכנסנו לדיון בסעיף הספציפי הזה היא החשש שתומר העלה מפני, כשיש עסקת ייזום, איך נדאג שלא נקפח את המיעוט.

אפי צמח: כפי שאמרתי, החשש הזה נפתר בחוק על-ידי כך שקבענו שמדובר ברכוש משותף, ואז אין משחקים ברכוש המשותף.

אפי צמח: ורק מילה אחת אקדמית למרות שאנו רחוקים מעולם האקדמיה – פרופ' פרידמן כתב אחלה מאמר מאוד יפה, והוא הוכיח שכל פעם שהמחוקק כותב אמירה ברורה מאליה, הדבר הזה גורר סבך פרשני ופסיקתי לא נגמר, ואני מאוד הולך עם הדבר הזה, והוא הוכיח את זה בצורה מאוד יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות שהשתכנעתי, ואני חושב שנוותר, ברוכי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, תומר – לפעמים קורה שאני חולקת עליך, לא הרבה, אבל זה גם קורה.

תומר רוזנר: לא צריך להתנצל...

רוני טיסר: (ג1) (1) בעל דירה המתנגד להחלטה שהתקבלה בהתאם להוראות סעיף קטן (א) וטוען לפגיעה מהותית בזכויותיו, רשאי לפנות למפקח בתביעה, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 71ג(ב) עד (ה), בשינויים המחויבים ובשינויים אלה זה: בסעיף קטן (ד), המילים "או כי טעה שמאי המקרקעין שנקבע כאמור" במילים "בין בדרך של תשלומי איזון" – לא ייקראו.

רוני טיסר: (ד) (1) הותקן מיתקן כאמור בסעיף קטן (א) ו ובעל דירה טוען כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות את הסרת המותקן, לרבות בשל סיכון בטיחותי, רשאי הוא לפנות למפקח בתביעה להסרת מה שהותקן.

רוני טיסר: (2) מצא המפקח כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות את הסרת המותקן, רשאי הוא להורות על הסרת המותקן, כולו או חלקו, ולקבוע הוראות לעניין זה; המפקח ייתן הוראות לעניין הנשיאה בעלויות הסרת המותקן".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אליהו ברוכי: בהתחלה יש התנאים, בסעיף (ב), שנעשה בהתאם להוראות חוק תכנון.

אליהו ברוכי: שאלתי את עצמי, מי בודק?

אליהו ברוכי: המסלול הוא שיש תנאים, ואם הדיירים שמתנגדים, עליהם ללכת למפקחת?

אליהו ברוכי: זה המסלול?

אליהו ברוכי: כלומר הזכות היא מוקנית להתקנה, ואם רוצים להסיר את זה- - -

רוני טיסר: מה שהובהר לנו עם משרד המשפטים, שכן יש אפשרות לפני ההתקנה לפנות למפקח.

רוני טיסר: זה מתקשר לוויכוח שיהיה לנו יותר מאוחר בהקשר להודיע הודעה מוקדם ושל הנציגות לקבוע תנאים, אבל לעניין הזה אעיר, שמה שהובהר לנו, וככל שאני טועה חשוב שיתקנו אותי, יש אפשרות גם טרם הותקן המתקן, לפנות למפקח ולטעון שתנאי הסף לא התקיימו ולכן לא ניתן להתקין.

אליהו ברוכי: ככל שהם יודעים.

אליהו ברוכי: השליש שלא רוצה יודע ורואה את התוכניות, ואז הוא פונה למפקחת להוציא צו מניעה או צו עצירה.

תומר רוזנר: הדברים מובאים בפני אסיפה כללית מראש, כלומר כל בעלי הדירות אמורים לדעת מראש מה הולך להיות.

תומר רוזנר: זה לא נעשה כהפתעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חייב להיות באסיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש דיון על זה.

אליהו ברוכי: לא כתוב שבאסיפה הכללית צריך לראות את התוכנית.

תומר רוזנר: כתוב, שזה באסיפה הכללית, וכתוב בהמשך בסעיף 5, נדמה לי, שצריך להציג את כל הדברים.

אליהו ברוכי: בפסקה (5)(ב), תוכנית ההצבה בפועל - לא כתוב.

תומר רוזנר: כתוב.

רוני טיסר: כתוב שצריך להראות את מיקומו, גודלו.

אליהו ברוכי: סליחה, נכון.

אפי צמח: הערה טכנית על סעיף שכבר הוקרא - לדעתי נפלה טעות סופר בסעיף (ג)(1)(1) – הוספתם: או כי טעה שמאי המקרקעין שנקבע כאמור.

אפי צמח: אם אתם מוחקים את הסעיף משם, מחקתם את כל סעיף קטן (ד9, אז רק שימו לב.

אפי צמח: עמ' 6.

אפי צמח: הסעיפים האחרונים שרוני הקריאה.

אפי צמח: בשינויים אלה - מה השינויים?

רוני טיסר: בסעיף קטן (ד), המילים "או כי טעה שמאי המקרקעין שנקבע כאמור" והסיפא החל במילים "בין בדרך של תשלומי איזון" – לא ייקראו.

אפי צמח: תודה.

אפי צמח: הסיפא מחוק אצלי.

רוני טיסר: קראתי את זה נכון.

רוני טיסר: היתה טעות סופר.

רוני טיסר: זה מה שמחייב.

תומר רוזנר: אני רוצה לשאול את משרד המשפטים שאלה.

תומר רוזנר: אפרופו הדיונים הקודמים לגבי המפקח, נעשתה עסקה במתקן, והועברו הזכויות לצד ג'.

תומר רוזנר: עכשיו יש תביעה למפקח של דייר שרוצה להסיר את המתקן.

תומר רוזנר: אי אפשר להזמין את היזם לדיון?

תומר רוזנר: אין לו מה לומר בדיון?

כרמית יוליס: כפי שאמרנו, הדיונים אצל המפקח, ושולי הסבירה את זה, הם באמת- - -

תומר רוזנר: מה יעשה המפקח?

תומר רוזנר: מי שמושפע פה ההשפעה הכי גדולה זה היזם שהולכים להסיר לו את המתקן.

תומר רוזנר: לא יישמע דברו.

כרמית יוליס: היזם מגיע לשם בנעליהם של הדיירים.

כרמית יוליס: הנוכחות שלו בדיון ממש כבעל דין מייצרת מורכבות שאין בפני המפקחים דיונים מהסוד הזה והם אפילו לא יכולים להזמין את הצדדים האלה לדיון בפניהם בכל הדיונים הרגילים שהם מקיימים.

כרמית יוליס: מהעיקרון הזה הרשות לרישום והסדר מקרקעין מאוד מבקשת שלא נחרוג, ואנו מקבלים את הבקשה הזאת.

תומר רוזנר: אני חוזר ושואל – מה קורה במצב הזה שבעל דירה מגיש תביעה למפקח, וטוען שצריך להסיר את המתקן?

אפי צמח: אני יכול לענות.

אפי צמח: במקרה כזה היזם לעולם לא יוכל לטעון להסתמכות, משום שהיזם יודע לקרוא את חוק המקרקעין, והוא רואה- - -

תומר רוזנר: הוא טוען שהנסיבות לא מתקיימות.

אפי צמח: ברשותך – הוא יודע שכל עסקה שהוא עושה בבית משותף כפופה למה שאומר חוק המקרקעין, ולרבות לאפשרות להסיר את המתקן.

אפי צמח: השאלה שאתה שואל – לפני המפקח ידון הסכסוך הספציפי בין בעלי הדירות.

אפי צמח: המפקח יבחן את הנסיבות שבפניו, ויגיע למסקנה האם יש פה למשל סיכון בטיחותי.

אפי צמח: אם המפקח יגיע למסקנה שיש פה סיכון בטיחותי, הוא יסיר את המתקן, ואז אותם שני שליש יצטרכו להסתדר חוזית עם בעל דברם החוזי היזם.

תומר רוזנר: כלומר יש פה צד חיוני לו.

תומר רוזנר: לא סתם צד שאולי כדאי להזמינו.

תומר רוזנר: תשאלו את היזמים אם הם לא היו שמחים – אני חושב שחיוני שיופיעו בפני המפקח.

תומר רוזנר: הם יטענו כנגד אותו בעל דירה שטוען שצריך להסיר – הם חושבים שלא צריך, שאין בעיה בטיחותית.

תומר רוזנר: לבעלי הדירות אין מושג בשאלה הזאת כי הם לא עוסקים במתקנים מהסוד הזה.

תומר רוזנר: אז מה יקרה?

אפי צמח: אני ספק אם המפקח על המקרקעין, שעיקר מניינו ובניינו של הדיונים שנעשים אצלו נועדו להגנת הרכוש המשותף ובבית המשותף, אני מאוד בספק אם היזם ירצה דווקא לדון בעניינו מול המפקח.

אפי צמח: המפקח אמון בראש ובראשונה על הבית המשותף ועל האינטרסים של הדיירים.

אפי צמח: לכן היזם ירצה לברוח מערכאה- - -

תומר רוזנר: הוא לא יכול לברוח, כי חייבת את הדייר שטוען שיש להסיר את המתקן, לפנות למפקח.

אפי צמח: נכון, והמפקח רשאי, אם התקיימו תנאים מסוימים, כמו בנוגע לדוד שמש וכמו בנוגע למעלית, אם הוא רואה שיש סיכון או פגיעה מהותית לבית המשותף או למרקם הבית המשותף- - -

תומר רוזנר: אבל זה משפיע במישרין על הצד השלישי, כי הוא היזם.

כרמית יוליס: אבל גם אם שיעור מסוים מהדיירים החליטו על הקמת מעלית מאוד מורכבת, והם התקשרו עם קבלן והוא כבר התחיל לבצע את הפעולות בשטח, גם שם יש לזה השלכה על צדדים שלישיים.

כרמית יוליס: זה לא דבר שאנחנו לא מכירים.

תומר רוזנר: זה לא אותו דבר, כי זה קבלן שירותים.

תומר רוזנר: פה יש לנו יזם, שהמתקן הוא שלו.

תומר רוזנר: במסגרת עסקה שנעשתה עם בעלי הדירות זה לא מתקן ששייך לבעלי הדירות, אז מה אכפת להם?

תומר רוזנר: הדייר רוצה להסיר - שיסיר.

תומר רוזנר: זה לא משפיע עליהם.

אפי צמח: אולי כדאי להפוך את הדוגמה שלך ליותר קונקרטית כדי להבהיר למה היא לא כל כך בעייתית.

אפי צמח: במקרה מהסוג שאתה מתאר כל מה שהיזם ירצה לומר זה להסביר למה אין סיכון בטיחותי.

אפי צמח: אז הוא יכול לצייד את הדיירים האחרים שיתקשרו איתו בנימוק הטוב למה אין פה סיכון בטיחותי.

אפי צמח: הוא לא חייב להתייצב להליך.

אפי צמח: החוזה בינו לבין בעלי- - -

תומר רוזנר: מדובר פה גם בהחלטה לגבי הוצאות של הסרת המתקן, מי יישא בהוצאות האלה.

תומר רוזנר: יש פה שאלות שהיזם צריך לבוא בפני המפקח ולומר שיש לו אינטרס שונה מהאינטרס של בעלי הדירות.

תומר רוזנר: לא תמיד האינטרסים חופפים.

כרמית יוליס: זה בדיוק מסביר למה זה לא מתאים.

תומר רוזנר: לדעתי חיוני לאפשר את הזמנת היזם לדיון הזה.

תומר רוזנר: כפי שאמר מר פרנס קודם, יש אותו דבר לגבי ספקי גז, ובצדק.

תומר רוזנר: וזה לא המקרה הראשון והיחיד.

תומר רוזנר: גם אם יש סכסוך עם המתחזק של הבניין, כלומר חברת הניהול של הבניין, שאינה בעלת דירה בבניין, המפקח מזמין אותה לדיון, למרות שההסדר לגבי- - - הסכם תחזוקה של בניין של- - - זה לא הסכם כל כך פשוט.

תומר רוזנר: זה הסכם די מורכב בדרך כלל.

תומר רוזנר: אני חושב שמיצינו את הדיון הזה והוועדה יכולה להכריע.

איתן פרנס: אני רוצה להתייחס.

איתן פרנס: אנחנו באים מהצד המעשי של הדברים.

איתן פרנס: מהיכרות את מוסד המפקח אני לא חושב שגם לא בעל דירה וגם לא יזם ירצה שהמפקח על בתים משותפים ידון בתביעה שקשורה לאנרגיה סולרית.

איתן פרנס: זו לא ערכאה לדעתנו המתאימה המעשית.

תומר רוזנר: זה מה שהממשלה מציעה.

תומר רוזנר: הוא אומר שהוא לא רוצה שבעלי הדירות ייתנו למפקח – הוא אומר שזה לא מתאים, ורוצה שיפנו לבית משפט.

איתן פרנס: לא, שסכסוכים חוזיים עם הצד השלישי, להכניס לתוך מוסד המפקח צד שלישי שקשור בעסקה עם הדיירים המשותפים, זה חורג מהסכסוך של רכוש משותף, ולא משרת פרקטית את האינטרס של דייר בבית המשותף כי המפקח הוא לא ערכאה מספיק מורכבת ובעלת יכולות לדון בסכסוכים כאלה, אלא אם כן זה ידרוש התמחות מיוחדת של מפקחים שידונו בנושא.

איתן פרנס: באופן הטבעי מה שיקרה אם זה לא יופיע, תהיה בחירה.

איתן פרנס: הרי ממילא יש בחירה כזו, ורוב הסיכויים שסכסוכים מורכבים ילכו לבתי המשפט שהם כן בעלי היכולת והאמצעים לעסוק בזה.

רוני טיסר: הבחירה אינה של היזם.

תומר רוזנר: לא ניתנת לו בחירה.

תומר רוזנר: במקרה הזה הוא פונה למפקח.

תומר רוזנר: הוא לא יכול לפנות לבית משפט, כי זה מה שכתוב בחוק.

איתן פרנס: בסכסוך עם בעל דירה אחר.

תומר רוזנר: לא, הסכסוך שלו הוא לגבי המתקן.

תומר רוזנר: אין לו שום בעיה עם בעלי הדירות האחרים.

תומר רוזנר: מאלצים אותו לפנות למפקח, לצרף כמשיבים את בעלי הדירות האחרים, ואת היזמים - לא.

תומר רוזנר: כלומר הוא צריך להסיר את המתקן הזה.

תומר רוזנר: היזם, לא בטוח שיידע על זה.

תומר רוזנר: המפקח ידבר בינו לבין בעלי הדירות האחרים למרות שהמתקן כבר לא שלהם – כבר שייך ליזם.

תומר רוזנר: המפקח החליט שצריך להסיר אותו והיזם אפילו לא ידע על זה.

תומר רוזנר: אין לי בעיה.

תומר רוזנר: אתה רוצה שזה מה שיהיה - בבקשה.

שולי אבני שוהם: אשמח להתייחס בקצרה.

שולי אבני שוהם: אשמח לומר, שבמקרים האלה בדרך כלל היזם לא יהיה בעל דין אבל אם המפקח יראה לנכון לשמוע את עמדתו במסגרת עמדת הנציגות שתעמוד מנגד הצד שמבקש להסיר את המתקן, אותו יזם יוכל להישמע בהליך, אבל לא כבעל דין.

תומר רוזנר: המפקח עכשיו החליט שצריך להסיר את המתקן.

תומר רוזנר: הוא נותן צו לבעלי הדירות.

תומר רוזנר: בעלי הדירות באים ליזם ואומר להם: המתקן הזה כבר לא שלכם.

תומר רוזנר: אתם לא יכולים להתקרב אליו.

תומר רוזנר: אין צו כלפיי להסיר את המתקן.

שולי אבני שוהם: הוא שייך לכל בעלי הדירות- - -

תומר רוזנר: לא, עשינו עסקה ברכוש המשותף.

תומר רוזנר: הוא חלק מהרכוש המשותף אבל כבר לא שייך לבעלי הדירות.

תומר רוזנר: עכשיו רוצים לעשות פה דיספוזיציה של הסרה, והיזם אומר: זה קנייני.

תומר רוזנר: מכרו לי את זה.

תומר רוזנר: זה שלי.

תומר רוזנר: אתם אל תיגעו בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך היזם יגיד שזה קניינו?

תומר רוזנר: כי עשו עסקה.

איתן פרנס: אני חושב שהמפקח יוכל להכריע האם להעביר את הסכסוך לבית משפט אחר.

תומר רוזנר: זה הוא יוכל לעשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכתוב את זה?

שולי אבני שוהם: זו סמכות קבועה שלו.

שולי אבני שוהם: אין צורך לרשום את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מופיע בפרוטוקול, ונתקדם.

רוני טיסר: אנחנו בעמ' 6, בסעיף קטן (ד) המוצע.

רוני טיסר: (ד) בעלי הדירות רשאים לקבוע, בתקנון מוסכם, כי הוראות סעיף זה לא יחולו עליהם.

רוני טיסר: (ה) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראה מיוחדת הקיימת בתקנון מוסכם בדבר התקנת המיתקן.

רוני טיסר: " (ו) לעניין חוק זה, יראו במיתקן פוטו וולטאי או במיתקן אגירה מחוברים הניתנים להפרדה.

רוני טיסר: קבענו שסעיף קטן (ו) יימחק.

תומר רוזנר: סעיפים (ד) ו-(ה) הם המענה לשאלה שנשאלה בתחילת הדיון לגבי היחס לסעיף 62 שעניינו תקנון הבית המשותף.

תומר רוזנר: מה שהסעיפים האלה אומרים – שההסדר המוצע לגבי הדבר הזה הוא דיספוזיטיבי, כלומר בעלי הדירות יכולים להקנות עליו בתקנון המוסכם.

תומר רוזנר: כלומר יכולים בהחלטה בתקנון לקבוע שכל ההסדר הזה לא חל לגבי בית מסוים.

תומר רוזנר: אם בעלי הדירות חושבים שהבית שלהם, הם סבורים שזה בית מאוד יוקרתי ולא טוב שיש שם מתקנים פוטו וולטאיים, ההחלטה בידיהם להחליט שההסדר שפירטנו עד כה לא יחול עליהם.

תומר רוזנר: דבר שני – הם יכולים להחליט למשל, שבמקום שני שליש יצטרכו 80% הסכמה לצורך התקנת מתקנים.

תומר רוזנר: דבר אחד שאנחנו רוצים להבהיר לפרוטוקול שהם לא יכולים להחליט - וזה לפי מה שהוסבר לנו ממשרד המשפטים, זה משתמע מהפסיקה ומלשון החוק, זה שהם לא יכולים להחליט עכשיו שההסדר לגבי חלוקת ההכנסות יהיה הסדר אחר.

תומר רוזנר: כלומר הם לא יכולים לומר, אם כבר מותקן מתקן, הם לא יכולים לומר שרק שני השליש יקבלו את ההכנסות.

תומר רוזנר: ההסדר לגבי חלוקת ההכנסות מהמתקן, כפי שהוצע בסעיפים הקודמים, הוא ההסדר שעליו אי אפשר להתנות.

תומר רוזנר: כלומר זה ייחשב פיקוח של זכויות המיעוט.

תומר רוזנר: לכן לא יוכלו להגיד הסדר אחר לגבי חלוקת ההכנסות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

רוני טיסר: אנחנו עוברים להסדר השני המשמעותי בהצעת החוק שמאפשר לבעל דירה יחיד או כמה בעלי דירות שמתאגדים במשותף להקים מתקן פוטו וולטאי על חלקם היחסי בגג.

רוני טיסר: "התקנת מיתקן פוטו-וולטאי או מיתקן אגירה, לבעל דירה מסוים 59י.

רוני טיסר: (א) בעל דירה רשאי, בלא הסכמת בעלי הדירות האחרים, להתקין במקום סביר על גג הבית המשותף שהוא רכוש משותף, מיתקן פוטו וולטאי או מיתקן אגירה, וכן להתקין בדרך סבירה את המיתקנים והתשתיות הקשורים להתקנה כאמור, ובלבד שמתקיימים התנאים המפורטים להלן; מספר בעלי דירות יחד רשאים לפעול כאמור אם מתקיימים התנאים האמורים בשינויים המחויבים.

אליהו ברוכי: האפשרות להתקין את מתקן האגירה הוא רק על הגג?

רוני טיסר: לפי הנוסח המוצע עכשיו, כן, לרבות המתקנים.

אליהו ברוכי: ואם יש חדרים טכניים או מחסנים נוספים שאפשר להתקין אותם שם?

אליהו ברוכי: גם בחלק הזה וגם בסעיף ב בהתחלה, בעלי דירות שעושים את זה בצורה של שני שליש – רק על הגג?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כרגע כן.

אליהו ברוכי: ואם יש מחסנים או חדרים טכניים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה משנה לגמרי את כל מהות החוק, וכרגע החלטנו שאנחנו לא מכניסים דבר אחר - כי אחרת זה יגרור אותנו פה – לא נגמור עם החוק הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נוגע לעולמות אחרים לגמרי.

אליהו ברוכי: איזה עולמות?

כרמית יוליס: זאת הצעה שעלתה במהלך הדיונים, ואנחנו חושבים שלגג יש מאפיינים מאוד מסוימים.

כרמית יוליס: כולנו יודעים מה זה גג של בניין שהוא רכוש משותף.

כרמית יוליס: זה יכול להיות מאוד שונה מחדר לובי, מחדר כניסה, מחדר שיש בו שימוש אחר שהוא לא על הגג, שיותר נגיש.

כרמית יוליס: בעינינו זה עושה איזון אחר בכל הזכויות שאנחנו נותנים פה.

כרמית יוליס: בסוף באותם שני שליש הם יכולים להשתמש בכל השטח הפנוי שנשאר בגג.

כרמית יוליס: אני חושבת שזה מאוד שונה מחדר אחר, שנמצא בקומה ראשונה, בקומת כניסה, בחניה.

אליהו ברוכי: חניה – לא, לובי – לא.

אליהו ברוכי: חדר טכני, להגדירו במפורש.

כרמית יוליס: האמירה חדר טכני היא עם מנעד מאוד רחב.

כרמית יוליס: מה יש בו היום?

כרמית יוליס: האם יש בו שימושים אחרים?

כרמית יוליס: האם זה יפריע לשימושים האחרים?

כרמית יוליס: האם יש שם מתקנים של בזק, של חברת חשמל?

כרמית יוליס: האם מבחינת קרינה זה יכול לדור בכפיפה אחת?

אליהו ברוכי: הקרינה זה פטור בסעיף 2.

אפי צמח: כאשר מדובר בגג, לפי טיבו ומאפייניו של גג, וזו גם הבחנה היסטוריה שנמתחה עליו בחוק המקרקעין, שמדבר למשל על דודי שמש על גגות, כאשר מדובר על גג על פי טיבו ומאפייניו, אנו מבינים שאנו יכולים לעשות איזונים מסוימים ולומר, כשמדובר בגג הבית, אנחנו נותנים פה איזון לטובת מתקן פוטו וולטאי.

אפי צמח: כאשר מדובר ברכוש משותף כללי בבית המשותף, אנו עוסקים בשאלות אחרות.

אפי צמח: יכול להיות שאתה צודק ויש הצדקה למקומות אחרים, אבל כאשר מדובר ברכוש משותף, הדבר הזה צריך להיבחן באופן נפרד, משום שזה אירוע נפרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה יכול לבוא אחר כך כתיקון לחוק הזה.

אליהו ברוכי: גברתי היושבת-ראש, בהערכה שלך, מתי החוק הזה יגיע פעם נוספת לדיון, ואפשר יהיה להכניס שינויים בו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכנסת הבאה.

אליהו ברוכי: אוטוטו יהיו דיונים, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אופטימית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יהיו בחירות, עוד שלושה חודשים תהיה כנסת.

אליהו ברוכי: כמה זמן לקח לחוק הזה להגיע לפה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עובדים עליו חודשים במשרד המשפטים.

כרמית יוליס: מרגע שעבר ועדת שרים.

אליהו ברוכי: כמה זמן לא היתה ועדת שרים?

אליהו ברוכי: אני מבקש להכניס את זה, שאפשר יהיה בחדרים טכניים.

אליהו ברוכי: להצביע על זה.

אפי צמח: נקודת המוצא שאתה יצאנו לדרך היא כל האמירות בנוגע לאנרגיה סולרית- - -

אליהו ברוכי: או שייתנו כל מקום אחר, שיוסכם על ידי שני שליש.

אפי צמח: הגג נתפס כמקום מיטבי כי הרבה מאוד גגות, אם לא רוב הגגות פנויים, ולא נעשה בהם שימוש.

אפי צמח: לכן הגג נמצא במקום מיטבי לדבר הזה.

אפי צמח: אנו רואים בכך איזון.

אפי צמח: כשמדובר ברכוש המשותף האחר, אני לא יודע כרגע אילו שימושים נפוצים עושים בתוך חדרי המכונות, האם שמים שם אופניים או כורסאות או ספות.

אליהו ברוכי: אם שמים שם ספות, כולם רוצים שיהיה שם גם מתקן אגירה.

אפי צמח: אנחנו יודעים יותר לומר על היעדר השימושים הטיפוסיים והנפוצים בגג.

אפי צמח: אנו לא יודעים לומר הרבה על השימושים הנפוצים והטיפוסיים בכל החדרים האחרים בבית המשותף.

אפי צמח: זה אירוע נפרד שיש לבחון אותו לפני שעושים את האיזון הקנייני הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רושמת את העניין הזה.

כרמית יוליס: בסוף החוק מוריד את שיעור ההסכמות שצריך לשני שליש.

כרמית יוליס: אם כל הדיירים רוצים, הם יכולים להחליט להציב במקומות אחרים.

כרמית יוליס: הם יכולים להחליט מה שהם רוצים ביחס לרכוש המשותף שלהם, אבל החוק הזה, שמוריד את שיעור ההסכמות לשני שליש, מבחינתנו חל על הגג.

אליהו ברוכי: אני מקבל.

אליהו ברוכי: לפחות שיהיה כתוב שבהסכמה אפשר לשים את זה בכל מקום אחר, שלא צריך היתר בנייה ושום דבר מרשות החשמל.

אליהו ברוכי: שבהסכמה אפשר להתקין מתקן אגירה בכל מקום אחר בבניין, בהסכמת כולם.

כרמית יוליס: אפשר להציב במקומות אחרים שהם רכוש משותף, אבל זה לא פוטר את הרגולציות האחרות, אם זה טעון היתר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מכניס פה סוג של מין בשאינו מינו.

אליהו ברוכי: בוא נמשיך, ונראה בסוף.

רוני טיסר: עמ' 8, פסקה (1).

רוני טיסר: הפסקה הזאת מדברת על החלק היחסי שעליו אפשר להקים את המתקן משטח הגג.

רוני טיסר: התיקון לסעיף הזה כולל את ההערה שנשמעה בוועדה בדיון הקודם כך שיובהר שזה מתייחס לשטח נטו, כלומר לא כולל את המתקנים שכבר קיימים על הגג או שהוקצו מכוח הסכמה או שניהם גם יחד.

רוני טיסר: (1) (א) ההתקנה תיעשה על שטח בשיעור יחסי שאינו עולה על חלקו של בעל הדירה ברכוש המשותף; הוקצה משטח הגג מקום המשמש את בעלי הדירות למטרה אחרת שהוסכם עליה כאמור בפסקה (3) או קיימים מיתקנים שהותקנו כדין על גג הבית, למעט דודי שמש, מיתקנים פוטו וולטאים או מיתקני אגירה יחושב שיעור השטח לעניין סעיף זה מתוך השטח שנותר .

רוני טיסר: (ב) היה מותקן על גג הבית המשותף דוד שמש המשמש את בעל המתקין – הוספתי:

רוני טיסר: הדירה - ינוכה שטחו מהשטח שבו ניתן לבצע את ההתקנה לפי פסקת משנה (א).

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אפרת נחלון: אפרת נחלון, לשכה משפטית, אוצר.

אפרת נחלון: רצינו לבקש בפסקה של למעט דודי שמש, מתקנים פוטו וולאים או מתקני אגירה – שזה יהיה ומתקני אגירה.

אפרת נחלון: המטרה היא ששלושת סוגי המתקנים הללו ייחשבו כחלק מהשטח הפנוי.

אפרת נחלון: לכן אנו חושבים שהמילה או פחות מתאימה ועדיף וי"ו החיבור.

רוני טיסר: וי"ו החיבור לא מתאימה כאן, אבל אבהיר את הכוונה.

רוני טיסר: גם אם רק אחד מהמתקנים הותקן על הגג, וגם אם כולם יחד, הם כן יחושבו כחלק מהשטח.

אפרת נחלון: נכון, כל הסוגים צריכים להיספר כחלק מהשטח.

רוני טיסר: אם אכתוב ו- זה אומר שאם רק אחד מהם, זה לא ייחשב.

עידו מור: הערה נוספת, בסעיף (ב) כתוב: היה מותקן על גג הבית המשותף דוד שמש המשמש את בעל המתקין - ינוכה שטחו מהשטח.

עידו מור: הכוונה בדוד שמש, צריך לכלול גם מתקן פוטו וולטאי ואגירה, כלומר כל אחד מהמתקנים שלא מנוכים מהגג הכללי, צריכים להיות מנוכים מהשטח הספציפי.

אפי צמח: פוטו וולטאי מנוכה.

אפי צמח: עבדנו על הסעיף הזה.

רוני טיסר: הכוונה, ההבחנה בין דוד שמש למתקן פוטו וולטאי, כי מתקן פוטו וולטאי, אם נוסיף אותו בסעיף קטן (ב) זה אומר שבעל הדירה הראשון שמתקין את המתקן הפוטו וולטאי ייהנה מיותר שטח מבעלי הדירות האחרים.

רוני טיסר: דוד שמש, אנחנו מאפשרים לבעל הדירה הספציפי להחליט האם הוא מוריד אותו ומתקין במקומו מתקן פוטו וולטאי או משאיר את דוד השמש ויש לו שטח קטן יותר.

עידו מור: דיברנו על זה בתוך הממשלה בתהליך.

עידו מור: אבהיר מה היתה הכוונה, ונראה אם זה מתכנס מבחינת הניסוח.

עידו מור: השטח של הגג הפנוי מחושב, כשמנכים את כל המתקנים שאינם דודי שמש פוטו וולטאים ואגירה.

עידו מור: לאחר מכן נשאר שטח פנוי שבתוכו יש מתקנים פוטו וולטאים, דודי שמש ואגירה, בשטח הפנוי.

עידו מור: השטח של כל פרט ופרט צריך להיות מחושב כך שכולל את הדוד שמש, את המתקנים הפוטו וולטאיים ואת האגירה שלו?

אפי צמח: יש לנו פה שני סעיפים קטנים.

אפי צמח: סעיף קטן (א) מגדיר איך אנו מגדירים את השטח הפנוי הנותר על הגג.

אפי צמח: סעיף קטן (ב) מגדיר איך אנחנו מגדירים את השטח של הפרט.

אפי צמח: עכשיו תקרא את זה בראי זה.

אפרת נחלון: הסעיף מניח שכבר יש דוד שמש, אבל עוד אין פוטו ואגירה.

אפרת נחלון: אנחנו אומרים – לכאורה יכול להיות שיש דוד שמש ואגירה, ועכשיו הוא רוצה להתקין פוטו.

אפרת נחלון: גם אגירה צריך להיות מנוכה –לא רק הדוד שמש.

רוני טיסר: אם בעל דירה כבר הקים מתקן פוטו וולטאי או מתקן אגירה, הוא לא יכול להקים עוד מתקן.

עידו מור: ודאי שהוא יכול.

קריאה: על החלק היחסי.

רוני טיסר: זה אירוע אחר.

רוני טיסר: אתם אומרים: הוא הקים מתקן פוטו וולטאי קטן על חצי מהשיעור היחסי שלו, ועכשיו הוא רוצה להגדיל.

עידו מור: להבנתנו זה גם היה במהלך העבודה, זה מה שהבנו בשיחה.

עידו מור: בסופו של דבר ייתכן שמסיבות כלכליות או אחרות אדם יחליט להקים לוח פוטו וולטאי אחד, ולאחר מספר חודשים הוא יחליט להקים עוד לוח פוטו וולטאי.

עידו מור: ברור שבמקרה כזה כל הדברים הללו צריכים להיות בתוך השטח היחסי שיוקצה לו.

עידו מור: גם התפיסה, כפי שגם באה לידי ביטוי בתקנות התכנון והבנייה לענייני תברואה, אומרים שפוטו וולטאי ואגירה ודודי שמש הם תחליפיחם לחלוטין.

רוני טיסר: אבל הנוסח מחדד נקודה אחרת שגם היא צריכה לבוא לידי ביטוי – אנו לא רוצים שבעל הדירה הראשון ייהנה מיותר שטח, אז גם זה צריך לבוא לידי ביטוי בנוסח.

רוני טיסר: נוודא שהנוסח כולל את כל ההבהרות שהועלו עכשיו.

עידו מור: בסדר, רק מבחינת מה שהצגת, שזה חשוב מאוד, בא לידי ביטוי בסעיף א, כלומר ברגע שאת מנכה כל דוד שמש, כל פוטו וולטאי וכל אגירה מהשטח, זה בא לידי ביטוי והשטח היא מה השטח הנוסף כולל.

תומר רוזנר: אתה מבקש שיובהר שהשטח הספציפי של בעל הדירה ינוכה ממנו מתקן פוטו וולטאי קיים ששייך לו, או אגירה.

תומר רוזנר: אני חושב שאתה צודק, וזה יובהר בנוסח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר גמור.

רוני טיסר: (2) התנאים הקבועים בפסקאות (1) עד (4) של סעיף 59ט(ב); אלה תנאי הסף שנקבעו למתקן שהותקן בהסכמת שני שליש.

תומר רוזנר: כלומר גם המתקן הספציפי צריך להיות כזה שעומד בתנאי חוק התכנון והבנייה, בתנאי חוק הקרינה הבלתי מייננת, חוק החשמל, שאינו מפריע לחזות, והתנאי הרביעי –

אפי צמח: אין בהתקנה כדי לפגוע במתקנים שהותקנו כדין.

רוני טיסר: ביום ההתקנה לא שימש המקום שעליו תיעשה ההתקנה במשך תקופה סבירה את בעלי הדירות למטרה כלשהי שהוסכם עליה, בין בהחלטה של בעלי הדירות ובין בהתנהגותם, והוא לא נועד ביום האמור לשמש למטרה כלשהי לפי תקנון הבית המשותף.

רוני טיסר: (3) בעל הדירה המתקין, או מי מטעמו, מסר, לא יאוחר מ-45 ימים לפני מועד ביצוע ההתקנה, הודעה מוקדמת בכתב לנציגות הבית המשותף ולכל בעלי הדירות בבית המשותף לגבי כוונתו לבצע התקנה כאמור; ההודעה לבעלי הדירות תימסר בדרך בה נמסרת הודעה על כינוס אסיפה כללית של בעלי דירות לפי תקנון הבית המשותף; ההודעה תכלול פרטים בדבר מיקומו, גודלו, ואמצעי הבטיחות שינקטו בעת הפעלתו.

רוני טיסר: אני מציעה שנאפשר הערות.

כרמית יוליס: אין לנו הערות.

כרמית יוליס: הסעיף הבא שנוי במחלוקת.

תומר רוזנר: רק אבהיר לפי מה שסיכמתי עם מר קמינץ, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שההצעה להוסיף את הסעיף הבא היא הצעה של הייעוץ המשפטי לוועדה, שהממשלה לא הציעה בהצעת החוק המקורית.

תומר רוזנר: ההצעה לא מקובלת על הממשלה – הממשלה או נציגי משרד המשפטים מתנגדים לתוספת הזו.

תומר רוזנר: אני מציע שרוני תקריא, ואנחנו נסביר למה אנחנו חושבים שזה חשוב והם יסבירו למה הם חושבים שזה לא חשוב, והוועדה תחליט.

רוני טיסר: (ב) (1) נציגות הבית המשותף רשאית, בתוך 30 יום מיום הודעת בעל הדירה המתקין לקבוע תנאים לגבי אופן התקנת המתקן לרבות תנאים שעניינם נוחות, חזות הבית או בטיחות, ובלבד שאין בתנאים שתקבע כדי למנוע את עצם התקנת המתקן במועד ובעלות סבירים; (2) המפקח רשאי להורות על ביטול הקביעה שהתקבלה לפי סעיף קטן זה, אם הוגשה לו תביעה על כך בתוך 30 ימים ממועד הקביעה כאמור, ורשאי הוא להורות על שינויה או על התנייתה בתנאים, לרבות בפיצוי, הכל כפי שימצא לנכון.

תומר רוזנר: אשמח להסביר, למה אנו חושבים שהסעיף הזה חשוב.

תומר רוזנר: אנו מדברים על רכוש משותף ששייך לכל בעלי הדירות, שהוא הגג.

תומר רוזנר: רוצה בעל הדירה להתקין את המתקן שלו במקום מסוים - הוא מודיע.

תומר רוזנר: הנציגות, שהיא זו שאחראית לניהול הרכוש המשותף באופן רגיל, זה הסמכות שלה ביום יום, לנקות אותו, לסדר אותו, היא חושבת שהמקום שהוא רוצה לשים את המתקן הוא פחות נוח, יפריע לגישה למשל, למערכת חיונית אחרת או שיפריע לניהול תקין של הרכוש המשותף האחר.

תומר רוזנר: אנחנו אומרים: הנציגות לא יכולה להתנגד לעצם התקנת המתקן הפוטו וולטאי.

תומר רוזנר: היא לא יכולה לומר: אני לא מסכימה להתקין – אחרת כל ההסדר הזה ירוקן מתוכן.

תומר רוזנר: ברור שזכותו של בעל הדירה שרוצה להתקין, שאם הוא עומד בתנאים, הוא יכול להתקין.

תומר רוזנר: יחד עם זאת, עדיין יש פה עניינים שקשורים לרכוש המשותף האחר שנמצא על הגג או למיקום המתקן או לחזותו או לבטיחותו, שאומרת הנציגות: אני רוצה לקבוע תנאים שיבטיחו את הניהול התקין של בית המשותף.

תומר רוזנר: היא מודיעה לו את התנאים האלה.

תומר רוזנר: היא לא יכולה לקבוע כל תנאי שהיא רוצה.

תומר רוזנר: היא צריכה לקבוע תנאים שהם סבירים ושלא מטילים עליו עלויות בלתי סבירות, על בעל הדירה המתקין.

תומר רוזנר: החשיבות של הדבר הזה היא כדי להבטיח את ניהול הבית המשותף.

תומר רוזנר: עדיין אותו בעל דירה מתקין, שחושב שהתנאים שקבעה הנציגות לא עומדים בתנאי החוק – הם לא סבירים, מטילים עליו עלויות לא סבירות, הם פוגעניים – יכול לפנות למפקח, כפי שמופיע בפסקה (2), ולבקש את השינוי של התנאים שנקבעו לו.

תומר רוזנר: כפי שאמרתי, הנציגות לא יכולה למנוע את ההתקנה – לא את עצם ההתקנה ולא בתנאים שהיא תקבע.

תומר רוזנר: לכן זה חשוב.

תומר רוזנר: ההסבר הזה – לא המצאנו אותו.

תומר רוזנר: הוא קיים בחקיקה לגבי התקנת דברים אחרים על הגג כמו למשל צלחות קליטה של שידורי לווין.

תומר רוזנר: ההסבר הזה נקבע בסעיף 21ב לחוק התקשורת, והוא הסדר די דומה למה שאנו מציעים פה.

תומר רוזנר: הוא נועד לאפשר לנציגות, שהיא אחראית לניהול הרכוש המשותף, לקבוע תנאים שיבטיחו את התקינות של הרכוש המשותף הזה.

תומר רוזנר: לכן אנו חושבים שזה חשוב.

תומר רוזנר: משרד המשפטים יאמר למה הוא חושב שזה לא חשוב עכשיו.

כרמית יוליס: הסעיף הזה שנוי במחלוקת אתנו, וארז קמינץ חושב גם שהוא מאוד שגוי ושיש להשמיטו.

כרמית יוליס: נציגות הבית המשותף זה מוסד שמוקם בחוק המקרקעין אבל הלכה למעשה סמכות כזו בתוך חוק המקרקעין לא מוקנית לה גם ביחס למתקנים אחרים, לא מעליות, לא מעלון, כשגם מתקנים אחרים שמקימים ברכוש המשותף יכולים לכאורה לעורר אותו קושי של המנגנון לקבוע תנאים.

כרמית יוליס: כל המנגנון שאנחנו יוצרים, בעל דירה מתקין, גם אם אנחנו מקנים לו את הזכות להתקין בגג, הוא לא יכול יום אחד לקום ולהתקין; ממילא חייב למסור מספיק זמן מראש.

כרמית יוליס: אנו גם יודעים שאם אחד השכנים ירצה בזה, הוא גם יכול לפנות למפקח ולנסות למנוע את ההתקנה הזאת מראש.

כרמית יוליס: לכן הסמכות שנותנים כאן לנציגות היא בעינינו לא מתאימה.

כרמית יוליס: אני גם יכולה לחשוב על טיעונים נוספים, שאותה נציבות בכלל מסוכסכת עם אותו בעל דירה שרוצה להתקין, ואנו נותנים לה פה כוח מאוד חזק בידיים לגבי לקבוע לו תנאים.

כרמית יוליס: לכן אנו חושבים שזה לא מתאים - גם כשאדם חלילה נכה, ורוצה להתקין מעלון, אני יכולה לחשוב על הרבה דברים שאפשר לבקש ממנו, והכוח הזה לא נמצא בידי הנציבות.

כרמית יוליס: הוא שווה ערך אצל כל דיירי הבית שיכולים לפנות למפקח ולבקש למנוע את ההתקנה.

כרמית יוליס: אני חיה הרבה שנים בבתים משותפים, ויש דינמיקה בתוך חיי הבית.

כרמית יוליס: אנחנו לא חושבים שצריך לתת את הכוח הזה דווקא למי שהוא היום הנציבות.

כרמית יוליס: זה יכול להיות מתחלף, יכול להיות אדם שממש לא בקי בדברים האלה, ומה שהוא רגיל לעשת כנציבות זה לגבות את דמי ועד הבית הא ותו לא, ולכן אנחנו חושבים שלא נכון להכניס את הסעיף הזה, ואם יש חשש לגבי המיקום שאותו אדם רוצה להקים את המתקן, יש לזה סעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בא אדם, רוצה לשים את המתקן הפוטו וולטאי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון שיכולים לפנות למפקח, אבל זה צריך כן להיעשות עם שיח ושיח עם הדיירים האחרים בבניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא לא יעשה את זה עם כולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רוצים שנחייב אסיפת דיירים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני גרה בבית משותף כל חיי, ואני מבינה את הדינמיקות שאת מספרת עליהן, וגם אני 25 שנה בוועד הבית כי רוב הדירות זה דיירים שכורים ובסוף זה אדם אחד שמנהל את הסיפור זה, ואם היחסים לא טובים זה יכול להוות פתח לבעיה, וזה קורה הרבה.

כרמית יוליס: בתוך הסעיף ניסינו לתת כל מיני אמירות – הרי אנחנו נותנים לו פה יכולת לשים משהו בגג בשטח ששווה לשיעור שלו ברכוש המשותף, אבל זה לא שטח שמוצמד לו.

כרמית יוליס: אז ניסינו לומר שזה יהיה בדרך סבירה, והוא כמובן צריך להודיע, ולא יכול לעשות את זה על משום שמשמש אותם דה פקטו, וגם אם לפי התקנון או יש שם מתקנים אחרים, ובאופן שלא יפגע בחזות הבית.

כרמית יוליס: את כל האמירות האלה ליווינו כבר, והם חלק מהתהליך.

כרמית יוליס: בסוף, אם אחרי הכול מישהו חושב שהדבר הזה יכול לפגוע בו – הסעד שהחוק ייתן לו זה ללכת למפקח.

כרמית יוליס: אם יש עוד אמירות שיכוונו לזה שזה יהיה בדרך כמה שפחות פוגענית – שזה מה שרצינו לומר – אין בעיה להכניס אותן לדבר החקיקה, אבל לא לתת את הכלי הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רוני, רוצה לומר על זה משהו?

רוני טיסר: הטיעון של משרד המשפטים אכן משכנע, והדבר האחרון שאנו רוצים הוא למנוע סרבול ומניעת הקמת המתקנים האלה.

רוני טיסר: אבל בהמשך לאמירה של כרמית, אני רוצה שנזכור שבאמת יש לנו פה הסדר מאוד ייחודי לעניין זכויות הקניין.

רוני טיסר: מדובר פה בפגיעה ברכוש המשותף, ואנו כן רוצים שהיא תהיה מזערית ככל הניתן.

רוני טיסר: כפי שכרמית אמרה, המונחים שהם משתמשים בהם לאורך החוק כדי למנוע את הפגיעה, בהרבה מקרים הם מאוד עמומים של דרך סבירה וככל הניתן.

רוני טיסר: פה אנו מנסים למצוא מנגנון שיאפשר לנציגות לקבוע תנאים מאוד מסוימים שאנו חושבים שייתכן שיקדם דווקא את הקמת המתקן, כי הם יגידו מראש- - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הם גם יכולים לעצור את זה.

רוני טיסר: לכן קבענו במפורש – אין בתנאים שתקבע כדי למנוע את עצם התקנת המתקן, וכמו כן, ככל שהיא תמנע את הקמת המתקן, יש אפשרות לפנות למפקח, בתוך פרק זמן שקבענו אותו בתוך החוק, כלומר הזמן מוגבל.

רוני טיסר: ההליך אינו מסורבל אלא מאוד מהיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך מוגדר בחוק נציגות הבית המשותף?

תומר רוזנר: נציגות הבית המשותף היא מה שבעגה היום-יומית נקרא כי ועד הבית.

תומר רוזנר: זה מה שבוחרים כל שנה באסיפה הכללית, בוחרים את נציגות הבית המשותף, שמנהלת את הכספים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש בתים שלא בחרו ועד בית 30 שנה, זה אותו אחד.

תומר רוזנר: חוק המקרקעין מניח שאין דבר כזה, שאין נציגות לבית המשותף, ואם אין נציגות, המפקח צריך למנות נציגות לפי סמכותו בחוק.

תומר רוזנר: אם אין נציגות, אין למי להפנות את הפנייה.

כרמית יוליס: יש נציגות, אבל המון שנים זו אותה נציגות.

כרמית יוליס: זה קורה בהרבה מקומות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

תומר רוזנר: אם בעלי הדירות בבניין רוצים להחליף את הנציגות, הם יכולים לעשות את זה.

תומר רוזנר: זה החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בפועל, בבתים, במיוחד בתל אביב, למשל, זה 80% או 90% מהדירות שכורות, ויש אומלל אחד שיש לו דירה בבניין, ונופל עליו התיק של להיות ועד הבית 25 שנה – אני מדברת מהמיית ליבי – לאחרונה ויתרו לי – בגלל שאני חברת כנסת, מצאתי פראייר אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואז נוצרת מערכת יחסים, שאדם שיש לו יותר מדי כוח או הרבה דעות או יחסים לא טובים עם שכן כזה או אחר- - -

תומר רוזנר: הנציגות לא יכולה למנוע את ההתקנה.

תומר רוזנר: היא יכולה רק לומר תנאים של בטיחות, תנאים של חזות, תנאים של נוחות, וגם תנאים שלא מתאימים ל- - - או לא.

תומר רוזנר: המשמעות פשוטה – במצב רגיל, אם אין השיח המוקדם הזה, הנטל עובר לנציגות, היא צריכה לרוץ, נאמר שהיא חושבת שהמתקן שרוצים להתקין – הרי הוא בוחר את המקום שהוא רוצה להתקין.

תומר רוזנר: המתקן הזה מפריע את הגישה למאגר המים שמותקן על הגג.

תומר רוזנר: יש מאגר מים והוא רוצה לחסום את הגישה אליו.

תומר רוזנר: במצב כזה הנציגות היא זו שעליה הנטל לרוץ למפקח על הבתים המשותפים, לומר: אל תיתן לו להתקין כי זה מפריע, ואז מטילים עליה הוצאות לפנות למפקח.

תומר רוזנר: אנחנו אומרים: לא, היא תקבע מה שהיא רוצה.

תומר רוזנר: אם הוא חושב שזה מפריע לו – מטיל עליו עלויות בלתי סבירות וכו', שהוא יפנה למפקח כי הוא רוצה להתקין.

תומר רוזנר: הנטל עליו לשנות את התנאים שקבעו לו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

דורית הוכנר: אני רוצה לדבר על סעיף ב1 בעמ' 10 ועל סעיף 1 בעמ' 3.

דורית הוכנר: כבר בעמ' 3, כשרוצים להתקין מתקן, כתוב במפורש: ההתקנה תיעשה בדרך שתצמצם כל האפשר את הפגיעה בחזות הבית.

דורית הוכנר: כלומר בסעיף 3, לא רק הסעיף הזה, מתייחס להיתר הקרינה, לבטיחות, לחזות הבית.

דורית הוכנר: מדוע לחזור עליו בסעיף 1?

דורית הוכנר: זאת שאלת תם – אני לא יועצת משפטית.

דורית הוכנר: זה נראה לי חזרתיות.

דורית הוכנר: הדבר היחיד שמיתוסף בסעיף הזה זה נושא נוחות, ואיך את מגדירה נוחות זו גם שאלה.

דורית הוכנר: לכן אני רואה בסעיף הזה סוג של אוקסימורון – פעם אחת כתוב מה התנאים, מנסים להגדיר מה התנאים שבגינם יש להקפיד, כשמקימים את המתקן, ואז כתוב זה לא ימנע את זה.

דורית הוכנר: כל התנאים פרט לנושא הנוחות נמצאים בעמ' 3 של הצעת החוק.

דורית הוכנר: לכן אני סבורה שיש פה גם חזרתיות.

אפי צמח: בקצרה – אני חושב שהתכלית מוסכמת על כולם.

אפי צמח: דייר לא יכול לפעול על דעת עצמו באופן בלתי סביר, באופן רשלני, באופן שיסכן את הבטיחות של המבנה, ואנו רוצים למנוע את זה באיזושהי דרך.

אפי צמח: המחלוקת כאן היא רק לגבי הפורום הנאות לדון בסוגיה הזאת.

אפי צמח: לגבי זה, אנו חושבים, כפי שאמרה חברתי, תנאי הסף מבהירים היטב שדייר לא יכול לפעול בשרירות – צריך לפעול באופן בטיחותי לפי הוראות החוק.

אפי צמח: יש לנו תנאי הסף.

אפי צמח: שתיים, הנציגות אינה כשירה, ואני יושב-ראש ועד הבית בבניין שלי.

אפי צמח: אנחנו לא נמצאים בהונג קונג שבה הנציגות מאוגדת כחברה שיש לה חובות אמון, אמינות והוגנות, וגם לצערי הרב, הנציגות יכולה להיות נגועה בניגוד עניינים, כך שהנציגות יכולה לומר: תשלם לי 200 שקל ועד בית יותר ואז אסכים.

אפי צמח: הדבר השלישי והאחרון - כל הדרכים מובילות לרומא.

אפי צמח: אם נסתכל על הסעיף, נראה שהוא אומר את הדבר הבא: הנציגות רשאית להתנות תנאים – היא לא רשאית למנוע אבל להתנות תנאים.

אפי צמח: אם התנאים הללו אינם סבירים, המפקח רשאי לבטל.

אפי צמח: כלומר אם הנציגות לא תתנגד בכלל – היא לא תתנגד.

אפי צמח: זה מצב שבו אין לנו בעיה בעולם, ולא צריכים סעיף חוק.

אפי צמח: אם הנציגות כן תתנגד ותסכל את העניין בדרך לא סבירה, אנו מתנקזים למפקח בכל מקרה.

אפי צמח: רק במצב דברים הקטן שבו הנציגות תתנה תנאים סבירים ולא תהיה מחלוקת בין הצדדים – דהיינו כל יושבי הבית המשותף חיים טוב ביחד.

אפי צמח: הנציגות התנתה תנאים סבירים, הצד הזה הסכים, רק אז לא נפגוש את המפקח.

אפי צמח: אנחנו מדברים על האחוז הקטן הזה ובשמו אנו מקנים סמכות מלכתחילה לנציגות שהיא גדולה וכאמור אין כאלה סמכויות.

אפי צמח: אם רוצים, כמובן, יש בחוק המעליות אפשרות לפנות למפקח כאמור.

אפי צמח: המפקח רשאי להורות על ביטול.

אליהו ברוכי: למה מגבילים את הזמן, תוך X זמן להגיע למפקח?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כדי לא לעכב את הסיפור הזה.

תומר רוזנר: אני רוצה להתייחס בקצרה.

תומר רוזנר: ראשית, אני מוחה נמרצות על הטענות על איקומפיטנטיות של הנציגות בנושא של ניגוד עניינים.

תומר רוזנר: זו טענה שיכולה להישמע שובת לב, אבל אי אפשר להניח את ההנחה הזו, במיוחד שהמגמה הרווחת, לפחות בבניינים חדשים, בבניינים גדולים, היא שיש לנו חברת ניהול שהיא מנהלת בפועל את העניין ומייצגת את הנציגות לצורך הבניין הזה.

תומר רוזנר: בחלק מהמקרים יש לנו גןרם מקצועי שמנהל את הבניין והחוק מכיר אותו, והוא בהחלט קומפיטנטי לעניין הזה.

תומר רוזנר: לענין ניגוד עניינים אני חושב שזו טענה חמורה, שיכולה להישמע לגבי כל פעולה של הנציגות, שהיא ממש טענה מקוממת, כי נציגות היא נאמן של בעלי הדירות, ואין להניח הנחה מוסדית שמדובר פה בניגוד עניינים מובנה.

תומר רוזנר: זו הנחה לא ראויה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלול להיות.

תומר רוזנר: לגבי המהות, אשמח לשמוע את הסבר הממשלה להצעה הממשלתית.

תומר רוזנר: שתימסר הודעה לנציגות - לשם מה מוסרים הודעה לנציגות?

אפי צמח: כדי שבעלי הדירות האחרים יהיו מודעים.

תומר רוזנר: לא, ההצעה הממשלתית לא היתה מסירת הודעה לבעלי הדירות – היתה מסירת הודעה רק לנציגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לכתוב שזה לנציגות.

רוני טיסר: כבר שינינו את זה.

תומר רוזנר: אני רוצה לדעת מה היתה כוונת הממשלה במסירת הודעה לנציגות?

תומר רוזנר: לשם מה מוסרים הודעה לנציגות?

אפי צמח: שהנציגות תמלא תפקידה נאמנה רק במובן הפשוט של להודיע לכל בעלי הבניין על הכוונה.

תומר רוזנר: יש ניגוד עניינים.

תומר רוזנר: הנציגות הזאת מאוד בעייתית.

אפי צמח: לכן שכנעת אותנו אחרת, צריך לתקן את הנוסח, ואכן ניסחנו אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

איתן פרנס: מעשית – הנציגות יכולה לפנות בכל עת למפקח על בתים משותפים.

איתן פרנס: לכן עצם ההודעה מאפשרת את המודעות לזכות הזאת.

איתן פרנס: לכן ההודעה תמיד חשובה.

איתן פרנס: לגבי הנוסח של הסעיף הספציפי, לצערי הוא לא מעשי.

איתן פרנס: רק הסיפא שלו, בעצם התקנת המתקן במועד ובעלות סבירים - מי יודע מה סביר?

איתן פרנס: זה כאילו סעיף שנועד מראש לצפות סכסוכים עתידיים שיהיו.

איתן פרנס: מישהו יודע לקבוע מהי עלות סבירה ומהו מועד סביר?

איתן פרנס: אף אחד לא יודע.

איתן פרנס: הרי אף אחד לא יכול לקבוע את זה – רק בתי משפט יכולים לקבוע בדיעבד, אם יש סכסוך, אם היה סביר או לא.

תומר רוזנר: את הסכסוך לא תמנע.

תומר רוזנר: מה שאנו מציעים, שבמצב הדברים הרגיל הנטל לפנות למפקח יהיה על בעל הדירה המתקין, כי הוא זה שרוצה לבצע את הפעולה.

תומר רוזנר: מה שאתם מציעים, שהנטל יעבור לנציגות, שאמצעיה הם מוגבלים, אין לה אמצעים בלתי מוגבלים, והיא זו שתצטרך לרוץ למפקח.

תומר רוזנר: גם אליבא דממשלה אנחנו לא מונעים לנציגות לפנות למפקח ולבקש ממנו לקבוע תנאים מסוימים שהיא חושבת שצריכים להתקיים.

תומר רוזנר: לכן אני אומר שהמשמעות המעשית – זה לא ימנע את הסכסוך.

תומר רוזנר: אם הנציגות רוצה לומר לו: תזיז את זה חמישה מטר ימינה, כי זה מפריע לנו, והוא לא מסכים, בהצעה הזאת היא תצטרך לפנות למפקח ולבקש ממנו למנוע את ההתקנה כי הדייר לא מסכים.

תומר רוזנר: אנחנו אומרים: לא.

תומר רוזנר: קודם כל קיימו שיח, כפי שאמרה יושבת-ראש הוועדה.

תומר רוזנר: אם לא תגיעו להסכמה, הדייר הוא זה שצריך לפנות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוכי, אתה רוצה לומר משהו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני נוטה לקבל את עמדת משרד המשפטים גם הפעם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שני הסעיפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתקדם.

רוני טיסר: עמ' 11 למטה, סעיף קטן (ג).

רוני טיסר: בעל דירה המבצע התקנה כאמור בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – בעל הדירה המתקין), יישא בכל ההוצאות הכרוכות בהתקנה, בתפעול ובתחזוקה של המותקן, ובכל החיובים הנובעים ממנו ויראו במותקן לפי סעיף קטן (א) ובהכנסה שתתקבל מהפעלתו חלק מרכושו של בעל הדירה המתקין.

רוני טיסר: (ד) הותקן מיתקן כאמור בסעיף קטן (א) ונציגות הבית המשותף או בעל דירה טוען כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות את הסרת המותקן, לרבות בשל סיכון בטיחותי, יחולו לעניין זה הוראות סעיף 59ט(ד)(1) עד (2) בשינויים המחויבים ובשינוי זה: בפסקה (2), במקום הסיפה החל במילים "המפקח ייתן הוראות" יקראו "בעל הדירה המתקין יישא בכל ההוצאות הכרוכות בהסרת המותקן אלא אם כן קבע המפקח אחרת ".

רוני טיסר: אמרנו בסעיפים הקודמים שיש אפשרות להורות על הסרת המתקן אם יש סיכון בטיחותי או נסיבות מיוחדות שמצדיקות את הסרת המתקן.

רוני טיסר: זה נקבע במפורש בסעיף 59ד1.

רוני טיסר: השינוי בין שני הדברים הוא ששם ברירת המחדל, שהמפקח מחליט מי יישא בהוצאות, וכאן ברירת המחדל שבעל הדירה המתקין יישא בכל ההוצאות, אבל כן השארנו למפקח שיקול דעת במקרים שבהם הוא חושב שנכון להסיר את המתקן אבל צריך לחלק את ההוצאות אחרת, לעשות כן.

רוני טיסר: (ה) הוראות סעיפים 59ט(ד) עד (ו) יחולו לעניין מיתקן כאמור בסעיף זה בשינויים המחויבים.

תומר רוזנר: זה הסעיפים שאומרים שאפשר לקבוע בתקנון הוראות אחרות, לגבי ההתקנה של אדם יחיד גם, שזה (ד) עד (ה), ומחקנו את (ו).

תומר רוזנר: בעצם סיימנו את ההסדר כולו.

תומר רוזנר: עכשיו אנחנו עוברים לסעיפים משלימים.

תומר רוזנר: הסעיף הראשון קשור להסדר הראשון הטכני של ביטול המונח של חוק התכנון והבנייה, וההסדרים בסעיפים 7 ו-8 מתייחסים לכך שאנו מבהירים שההסדר הזה חל גם בבתים משותפים שאינם רשומים – שני ההסדרים – גם של מתקן משותף וגם של מתקן של יחיד – חלים גם בבתים משותפים שאינם רשומים, וההוראה השנייה מבהירה את סמכותו של המפקח לדון בסכסוכים שנוגעים ליישומם של הסעיפים האלה.

שולי אבני שוהם: אשמח להתייחס לסעיף האחרון שתומר הקריא, שמתייחס לסמכות המפקח באופן כללי.

שולי אבני שוהם: בדיון הקודם הצגנו את הבקשה שלנו לאגף תקציבים לקבל תוספת תקינה למפקחים.

תומר רוזנר: רק בואי נקריא את הסעיפים ואז תוכלי להתייחס.

רוני טיסר: תיקון סעיף 71א 6.

רוני טיסר: בסעיף 71א לחוק העיקרי, ההגדרה "חוק התכנון והבניה" – תימחק.

רוני טיסר: תיקון סעיף 72 7.

רוני טיסר: בסעיף 72(א) לחוק העיקרי, במקום " 59ח" יבוא " 59י".

רוני טיסר: תיקון סעיף 77 8.

רוני טיסר: בסעיף 77ב לחוק העיקרי, אחרי " 59ה עד 59ז" יבוא 59ט עד 59י".

תומר רוזנר: שולי, שאלה טכנית במהותה: לגבי בתים לא רשומים, משום מה החסירו את סעיף 59ח שעניינו התקנת מנגנון שבת בבניין.

תומר רוזנר: יש לזה סיבה מיוחדת?

שולי אבני שוהם: אין לזה סיבה.

שולי אבני שוהם: דנים בה גם כשהבית לא רשום כבית משותף.

תומר רוזנר: לכן זה צריך להיות גם ח, כלומר עד 59י.

שולי אבני שוהם: נכון.

רוני טיסר: במקום המילה: אחרי, יבוא: במקום.

רוני טיסר: במקום 59ט, יבוא: 59.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

שולי אבני שוהם: רציתי להעיר באופן כללי לגבי כל ההסדר שנקבע שכרגע אמור להגיע לפתחם של המפקחים על רישום מקרקעין.

שולי אבני שוהם: בדיון הקודם ציינו בפני כבוד היו"ר שביקשנו מאגף תקציבים להתייחס לבקשה שלנו לתוספת תקינה למפקחים השיפוטיים כדי שיוכלו להכריע בסכסוכים גם בנושאים שמובאים לפתחם בעקבות התיקון לחוק.

שולי אבני שוהם: היו"ר ביקש מאגף תקציבים להגיע הפעם לדיון עם עמדה בעניין הזה.

שולי אבני שוהם: נשמח לשמוע את העמדה של אגף תקציבים.

עידו מור: אשמח להתייחס.

עידו מור: כפי שדובר גם בדיון הקודם, משרד המשפטים בחר לקדם את החוק בוועדת השרים בלא הצגת דרישות תקציביות ואף נאמר בפירוש בהצעת החוק שאין להצעה עלויות תקציביות.

עידו מור: אוסיף ואומר, שלאורך כל העבודה על תהליך החוק משרד המשפטים וגם הפיקוח על הבתים היו מעורבים לאורך כל הדרך.

עידו מור: ביקשנו ואמרנו חזור ושוב שהכוונה היא לקיים חוק ולכתוב חוק שיצמצם ככל הניתן את החיכוך ואת הפניות למפקחים ודעתם נשמעה כדי לצמצם את הפניות הללו.

עידו מור: לצערנו, בשלב זה של השנה ובמצב של היעדר תקציב מדינה מאושר, וכפי שכולנו יודעים – גם לא נראה באופק – אין לנו היכולת להידרש לדרישות תקציביות כאלה ואחרות.

עידו מור: בנוסף, אנחנו מדברים על השלכות עתידיות, שייתכן שייווצרו לאחר שהחוק ייכנס לתוקף, וכמובן שייקח זמן עד שהשוק יסתגל לזה.

עידו מור: אם באמת יתוספו הליכים בפני המפקחים על מקרקעין, אין מדובר בהשלכה מיידית, ואנו מציעים שמשרד המשפטים ישים את העניין הזה בראש סדר עדיפויות בבקשתו לתוספות תקציביות במהלך דיוני התקציב, אגף תקציבים ידון בנושא יחד עם הממשלה ועם השרים ועם כל הגורמים הרלוונטיים בתעדוף בלב פתוח ובנפש חפצה כשיתקיים תהליך בניית התקציב לשנת 2021.

כרמית יוליס: אשמח גם להתייחס.

כרמית יוליס: זה באמת עניינים תקציביים ותפעוליים של הרשות והרישום להסדר, אבל אומר שהדיון בהצעת החוק בוועדת השרים לחקיקה באמת נעשה בזריזות וייתכן שזו הסיבה שכל הדיון התקציבי הזה, שבימים רגילים אנו עושים אותו בשלבים מוקדמים יותר, לא יצא לדרך.

כרמית יוליס: אנו היינו מאוד שמחים וחושבים שנכון לעזור לרשות שהיום גם ככה המפקחים יש עליהם עומס כבד, ובסוף אנו מכניסים פה מיזם כלכלי מאוד משמעותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה מפקחים היא אמרה שהיא צריכה?

כרמית יוליס: היום יש להם תשעה.

כרמית יוליס: נראה לי שהפלטפורמה לדון בזה צריכה להישאר בממשלה.

כרמית יוליס: שולי, כמה מפקחים אתם חושבים שהחוק הזה מצריך?

שולי אבני שוהם: כיום יש לנו תשעה מפקחים והבקשה התקציבית שלנו היא של שמונה עובדים מינהליים, כי באחת הלשכות יש לנו שני מפקחים ונסתפק בעובד מינהלי אחד לשניהם.

שולי אבני שוהם: הסיבה לכך - נכון להיום יש לנו בסך הכול עובד מזכירות אחד שאמור לפתוח 5,000 תיקים בשנה, לכל אחד מלשכות המפקחים יש בין 500 ל-700 תיקים לבקשות בשנה.

שולי אבני שוהם: לא עומדים בעומס.

שולי אבני שוהם: הבקשות לא מגיעות למפקחים בקצב הראוי, וכדי שהבקשות והדיונים יוכלו להגיע למפקחים כמו שצריך נצטרך תוספת של שמונה עובדים מינהליים.

שולי אבני שוהם: כפי שכרמית ציינה, כבר בתחילת הדיונים ציינו שיש לחוק הזה השלכה תקציבית, וביקשנו את תוספת התקינה הזו ולא ברגע האחרון חלילה, וכיוון שהנושא עבר מהר לוועדת שרים לא ניתנה לנו האפשרות לומר את זה אלא בדיון האחרון שהתקיים.

שולי אבני שוהם: אנו מבקשים בכל זאת לבחון את הבקשה הזו לעומק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל, בדרך כלל, והיום בצהריים יש לי עוד דיון על – הוחלט על חוק לפני עשר שנים, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה צריכים לכתוב מפרטים מדויקים לטובת רישוי עסקים, אבל יחד עם זאת, משרד האוצר לא תקצב אנשים שיעשו את זה, ולכן עשר שנים היום אין לנו עדיין המפרטים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר הרבה פעמים כותבים חוקים וכיוון שמשרד האוצר לא נותן את כוח האדם ואת התקציב, אנחנו מגלים אחרי עשר שנים שדבר לא נעשה, וזה מאוד חבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצד שני, זה מעורר בי דאגה, שאם את אומרת שאת צריכה כל כך הרבה מפקחים, זה אומר שבחוק שלנו יש בעיה שתצטרכי מפקחים שיגיעו אליך, כלומר אנחנו מנסים שהדברים לא יגיעו אליך ושלא תצטרכי כל כך הרבה מפקחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באומרי כל זאת, לא ניכנס לסוגיה התקציבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא נעצור את זה בגלל זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה שתבינו שיש פה מצוקה כנראה, שלא קשורה רק לחוק הזה, אבל אני מבינה שייקח זמן עד שזה ילך, ואינשאללה עד שתהיה לכם יותר גמישות תקציבית ותוכלו להקל עליה.

עידו מור: הדברים שלך נאמרו, ברור שיש בהם טעם, וכמובן שבתהליך הבא, ככל שתהיה מצוקה, אגף התקציבים יתייחס לזה ויתייחס בכובד ראש לדרישות של משרד המשפטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

תומר רוזנר: אנו עוברים לנושא האחרון, פטור מהיטל השבחה למתקנים שמותקנים שלא על גג מבנה.

תומר רוזנר: מה שהתבקש זה שתתאפשר התקנה על גבי בריכות דגים, מאגרי מים ומאגרי קולחין, ולגבי חניונים, התבקש שהפטור מהיטל השבחה יהיה לפי תקנות שיקבע שר הפנים.

תומר רוזנר: זה מה שניסחנו כהצעה בלבוש המשפטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נושא שהעליתי והכנסתי פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שחשיבותו מאוד גדולה ואנו חייבים לעשות הכול כדי לקדם גם את הנושא הזה של התקנת תאים פוטו וולטאים במקומות שהם שטחים של דו שימוש בקרקע כדי שנחסוך פגיעה בשטחים פתוחים.

רוני טיסר: תיקון חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018).

רוני טיסר: בחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע"ז–2016‏, בסעיף 18 המתקן את התוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965 – אחרי פסקה (11) המובאת בו יבוא: "(12) השבחה במקרקעין בשל הקמת מיתקן פוטו וולטאי כהגדרתו בפסקה (11), על גבי מאגר מים, מאגר קולחין או בריכת דגים או על הדפנות החיצוניים של המאגר או הבריכה כאמור; "(13) השבחה במקרקעין בשל הקמת מיתקן פוטו וולטאי כהגדרתו בפסקה (11) במגרש המיועד לחניון ציבורי והכל בתנאים שקבע השר.

תומר רוזנר: אוסיף שמדובר בהוראת שעה לחמש שנים שלאחרונה הוארך תוקפה עד 2025, כלומר הפטור מהיטל השבחה הוא הוראת שעה לחמש שנים.

מלי וגנר: שלום.

מלי וגנר: אני עו"ד מלי וגנר, רשות מקרקעי ישראל.

מלי וגנר: במסגרת סוף השבוע ראינו- - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש בעיה עם הקישור שלך.

מלי וגנר: השאלה שלנו היא איך זה משפיע על הסדר חלף היטל השבחה.

תומר רוזנר: זה לא משפיע.

תומר רוזנר: הסדר קיים.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על פטור מהיטל השבחה- - -

כרמית יוליס: אנחנו לא נוגעים פה בהסדר החלף.

מלי וגנר: כל עוד אין התייחסות להסדר החלף, אין לנו התנגדות לפטור מהיטל השבחה.

מלי וגנר: רק לקחת בחשבון לגבי הרשויות המקומיות, שאנחנו בעצמנו – צריך לבחון את כל העסקאות האלה באופן פרטני, ועצם הפטור מהיטל השבחה לא אומר- - - כך שככל שזה היה שיקול במסגרת הוויתור של הרשויות על היטל ההשבחה.

מלי וגנר: כלומר ככל שהשיקול של הרשויות המקומיות במסגרת השיקולים נלקח בחשבון בין היתר הכנסה צפויה מחלף היטל השבחה בנושא הזה, יש לקחת בחשבון, שאנחנו עדיין צריכים לבדוק את כל העסקאות האלה ואת אופן ההסדרה ברמ"י, ובמקרים מסוימים גם לא יופרש חלף.

מלי וגנר: ככל שזה היה אחד השיקולים שבגינו החלטתם לוותר על היטל השבחה.

תומר רוזנר: ככל שמדובר בעולם המקרקעין, שההסכם בדבר חלף חלק מהיטל השבחה, הוא יחול ככל שהוא חל, ובהתאם לתנאיו.

מלי וגנר: האמירה שלי היא כללית.

מלי וגנר: ככל שאין רלוונטיות להסכם החלף, והדבר לא נשקל במסגרת השיקולים, אין לנו התנגדות.

תומר רוזנר: אין שינוי בהוראות שנוגעות להסדר החלף.

תומר רוזנר: אם יש מחלוקת לגבי תחולתו, זו מחלוקת שלא קשורה להסדר הזה.

מלי וגנר: מצוין.

מלי וגנר: אם כך אין לנו הערות נוספות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מילכה כרמל: מילכה כרמל, אני ראש תחום תכנון וקרקעות במרכז המועצות האזוריות.

מילכה כרמל: העברנו התייחסות לעניין פטור מהיטל השבחה על מאגרים ובריכות דגים.

מילכה כרמל: ככל שמדובר בחלף היטל השבחה, אנו לא מוותרים על חלף היטל ההשבחה.

מילכה כרמל: לא יכול להיות שהשלטון המקומי ייכנס מתחת לאלונקה לקדם אנרגיות מתחדשות, אבל המדינה תתנער מהתקבולים ומהשיפוי על התקבולים האלה.

מילכה כרמל: ויתרנו על השיפוי רק בנוגע להיטל השבחה.

מילכה כרמל: - - - עכשיו מתברר לי שככל הנראה היום בריכות הדגים ומאגרים הם במשבצת חקלאית, כשמדובר בקרקע חקלאית.

מילכה כרמל: לכן זה אירוע של חלף ולא של היטל.

רוני טיסר: ככל שיש היום חובה לשלם חלף, התיקון לא משפיע על זה.

רוני טיסר: החלף ישולם בדיוק כפי שהיה משולם לפני התיקון.

רוני טיסר: אין נגיעה לנושא החלף.

מילכה כרמל: האם אפשר לציין את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הרגע זה נאמר על-ידי היועצת המשפטית לפרוטוקול.

רוני טיסר: הסעיף הזה לא נוגע לחלף.

רוני טיסר: הוא נוגע לפטור מהיטל השבחה.

רוני טיסר: אין צורך בהבהרה.

רוני טיסר: גם וידאנו את זה לפני זה עם רשות מקרקעי ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלמה דולברג, מרכז השלטון המקומי.

שלמה דולברג: שלום עליכם.

שלמה דולברג: תודה על ההזדמנות, גברתי.

שלמה דולברג: אנחנו שוב נוגעים בליבת היחסים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי.

שלמה דולברג: שוב השלטון המקומי מתבקש להקריב, לוותר על הכנסות של היטלי השבחה במקרה הזה - לטובת מטרה ראויה, כמובן, אבל מצד שני, כפי שראיתם גם במכתבים שלנו, כאשר השגנו עדיפות בהסדרה התעריפית שקבעה רשות החשמל, בוטלה ההעדפה לרשויות המקומיות, וזה יוצר לנו בעיה קשה מאוד.

שלמה דולברג: גם אמרתי אתמול למנכ"ל משרד האנרגיה – לא יכול להיות שמצד אחד תבקשו מאתנו לוותר על מיסוי עירוני, ומצד שני תבטלו את העדיפות התעריפית שלנו.

שלמה דולברג: בגלל הפנייה שלך, גברתי, בגלל המאמץ שאתם עושים ממש עכשיו ברגע האחרון לקדם את זה, אנו מוכנים לוותר על היטלי השבחה למאגרי המים כמו מרכז המועצות האזוריות.

שלמה דולברג: לא נוכל לוותר על הנושא של חניונים ציבוריים - זה משהו הרבה יותר מורכב.

שלמה דולברג: אני מקווה שנצליח להתקדם בנושא הזה.

שלמה דולברג: זה נושא ארצי, לאומי וחשוב.

תומר רוזנר: אתם לא מתנגדים לנושא של מאגרי קולחין ובריכות דגים, נכון?

שלמה דולברג: נכון.

שלמה דולברג: הכול בעקבות העבודה הטובה שאתם עושים בוועדה, בפניית יושבת-ראש הוועדה, ואנחנו גם מקווים שהעניינים של ההסדרה התעריפית יתוקנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי שאמרתי בפתח דבריי, בכוונתי להיכנס לעניין הזה ולנסות לעזור כדי שהסוגיה הזאת תיפתר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אתה אומר שאם אנו מורידים את החניונים, אתם בסדר עם זה.

שלמה דולברג: כן.

שלמה דולברג: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

איתן פרנס: לגבי החניונים - מבלי לפגוע בדברים שאמר ידידי, הרשויות המקומיות מובילות היום מהפכה של אנרגיה ירוקה.

איתן פרנס: יש לומר זאת.

איתן פרנס: יש פה בעיה לא פשוטה בזה שלא יוכרו בישראל חניונים.

איתן פרנס: מעבר לעובדה שאדם זכאי שיהיה צל שיצל על המכונית שלו ויהיה לו קל יותר להיכנס לרכב אחרי שהוא משאיר את הרכב, יש פה סוגיה של תחבורה חשמלית – עולם שלם שנכנס היום לאזורי חלוקת החשמל.

איתן פרנס: יש שנאים מוגבלים של חשמל, והיכולת שלהם לספק טעינת רכבים, והצורך בגג סולרי מעל חניה פשוט לא רק צורך.

איתן פרנס: הוא חירום.

איתן פרנס: כי אם היום נאשר, עוד שנתיים נוכל לטעון רכבים.

איתן פרנס: אם לא נאשר, עוד שנתיים יגיעו הרכבים לאותו קניון או ביג וכו', ויצטרכו להתחרות על אותו קילו ואט שאותו שנאי מוגבל יכול לתת להם.

איתן פרנס: כאן היה רצוי שמנכ"ל השלטון המקומי יעזור לנו בהתחייבות לבחון את הנושא במהירות הנדרשת כדי לא לעכב עולם שלם של תחבורה חשמלית שהם שותפים לו – הם מובילים היום גם את נושא הטמעת הרכבים החשמליים בעמדות טעינה.

איתן פרנס: אני קורא גם לידידי דולברג, אם אתה יכול לבחון את זה עכשיו במהירות, אני מבקש ממך לחשוב שוב בנושא, ואם לא, אני קורא לכם לעסוק בזה כמה שיותר מהר ולבוא עם פתרונות.

שלמה דולברג: אומר לפרנס ידידי – אנחנו כן חושבים שצריך לקרות את הגגות גם של החניונים הציבוריים; פשוט צריך לשלם היטלי השבחה כדי שנוכל לתת את השירותים הלוגיסטיים הנדרשים שעליהם דיבר פרנס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סיון להבי, משרד הפנים, בבקשה.

סיון להבי: בוקר טוב, גברתי.

סיון להבי: אני מצטרף מעט מאוחר לדיון, אבל שמעתי את סוף דבריו של מר דולברג, שהם למיטב ידיעתי מנוגדים למכתב שנכתב אתמול לשרים בנוגע לכך שהם מתנגדים למתן פטור היטל השבחה לאור הרצון של רשות החשמל להפחית את התעריפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי ששמעת, הם חזרו בהם.

סיון להבי: כיוון שהעמדה הזאת לא הובאה בפני המנכ"ל והשר, נחזור עכשיו אליהם לשמוע את עמדתם לאור ההתפתחות המסקרנת הזאת.

סיון להבי: רק נזכיר שמרכז למועצות אזוריות, כשהסכים לפטור מהיטל השבחה, הוא גם אמר שלא ידרוש בגין זה שיפוי מהממשלה וגם זה אולי כדאי ששלמה יתייחס, שיאמר מפורשות, שבגין הפטור בהיטל השבחה לא יידרשו תקציבים ממשלתיים לשיפוי הרשויות.

שלמה דולברג: אין לנו בעיה עם זה.

שלמה דולברג: לא מדובר על תקציבים ממשלתיים.

שלמה דולברג: אנחנו מדברים על גבייה עירונית.

שלמה דולברג: אנחנו מדברים על ויתור מיסים עירוניים.

שלמה דולברג: שינינו את דעתנו בעקבות הפנייה של יושבת-ראש הוועדה ומנכ"ל משרד האנרגיה.

שלמה דולברג: אני מקווה שנתקדם.

סיון להבי: כפי שעשה המרכז למועצות אזוריות, אנא ממך מר דולברג, כתוב את עמדתך בצורה ברורה בהקשר הזה, ונעלה את זה לדיון בפני השר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עמדתכם נשמעה ואנחנו נכריע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מודה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מלי וגנר, רשות המקרקעין.

מלי וגנר: אני רוצה להבהיר לאור ההערה של מילכה, כנראה תהיה לנו מחלוקת לגבי החלף.

מלי וגנר: לכן על אף העמדה שלכם שההסכם לא מתייחס לחלף, חשוב לי לומר שלא תהיה למועצות האזוריות הסתמכות כוללת במסגרת הסכמתם לוותר על פטור מהיטל השבחה לאור העובדה שהם חושבים שיקבלו חלף.

מלי וגנר: - -- תיבחן באופן פרטני לגבי כלל העסקות בהתאם להחלטות מועצות רמ"י ובהתאם למדיניות של רמ"י.

מלי וגנר: שחלק מההסכמה שלהם לוויתור על הפטור היא הסתמכות גורפת על כך שיקבלו על חלף.

מלי וגנר: ככל שיש מחלוקת, אפשר יהיה לדון בה במנותק מהדיון הזה.

תומר רוזנר: ההסכמה של המועצות האזוריות היא חשובה בהקשר הציבורי.

תומר רוזנר: ההחלטה היא של המחוקק, והיא לא תלויה בהסכמה של המועצות האזוריות, ולכן אין רלוונטיות לשאלה שאת מעלה פה.

תומר רוזנר: שאלת החלף תידון במסגרת אחרת ולא קשורה לעניין הזה.

מלי וגנר: מקובל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחרי ששמעתי את כל הדברים, ושמעתי גם את עמדת משרד הפנים וגם את עמדת השלטון המקומי, למרות שאני חושבת שחבל מאוד שאנחנו מפספסים פה הזדמנות בנושא החניונים, אבל בגלל שאתם הלכתם לקראתנו, מרכז השלטון המקומי, ועם כל הביקורת ועם כל מה שקרה בזמן האחרון עם ההסדרה, ואני מעריכה את זה, אני מסכימה שנוריד את סעיף 13, ואני רוצה להעמיד להצבעה את נוסח החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם יש לחברי הכנסת בקשות לשינוי הנוסח?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מעמידה להצבעה את נוסח החוק, כפי שהוקרא כאן בהצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי בעד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה בעד החוק – פה אחד החוק אושר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה מאוד לקבוע שחוק המקרקעין (תיקון מס' 34) (התקנת מערכת לייצור חשמל מאנרגיית השמש או מיתקן אגירה, בבית משותף), התשפ"א-2020, התקבל, ויועבר לקריאה שנייה ושלישית במליאה, בעזרת השם עוד היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נגיש בקשה לפטור מחובת הנחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מודה לכם, לכל נציגי המשרדים, על העבודה המאומצת, על המאמץ שהשקעתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל הכבוד - לרוני, לתומר, לצוות היקר שלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשינו היום משהו חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, הישיבה נעולה.