ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 154, 2020-12-14 10:18

בועז טופורובסקי: אנחנו איחרנו ב-15 דקות בגלל הישיבה הקודמת.

בועז טופורובסקי: צר לי על מי שהמתין בזום את כל הזמן הזה.

בועז טופורובסקי: אנחנו מתחילים את ישיבת ועדת הכלכלה, דיון מהיר לבקשתי ולבקשת מספר חברי כנסת, כולל חמד עמאר ועינב קאבלה שנמצאים כאן בנושא הטמעת טכנולוגיות המצילות חיי אדם בכבישים תך בחינת התקדמות הטמעת הרכב האוטונומי בישראל.

בועז טופורובסקי: אני כבר אומר לכם לפני דברי הפתיחה, שאתחיל היום דווקא עם החברות הטכנולוגיות ורק בסוף הישיבה נסיים עם נציגי הממשלה והמשרדים השונים.

בועז טופורובסקי: אז מי שרוצה לדבר מהחברות שנמצאות בזום שיגיש בקשה בצ'ט, ואנחנו נעלה אותו.

בועז טופורובסקי: אני חושב שאחרי סוף השבוע האיום והנורא שהיה לנו בכבישים שהיה חג רע מאוד למספר משפחות, זה רק מדגיש את הצורך בהטמעת אמצעים טכנולוגיים.

בועז טופורובסקי: אנחנו עכשיו בוועדת הכלכלה, אבל ועדת המשנה לקידום הבטיחות בדרכים קיימה דיונים לרוכבי הדו גלגלי, קיימנו דיון בוועדת ביקורת המדינה על רכבים כבדים ואנחנו מקיימים היום דיון על האמצעים הטכנולוגיים, ועשינו דיון גם על היפגעות ילדים.

בועז טופורובסקי: אלה היו תאונות הדרכים הנוראיות בשישי ובשבת, תאונות שעירבו משאית, תאונות שעירבו ילדים, תאונות שעירבו אופנועים ושתי תאונות לפחות שיכלו להימנע אם היו אמצעים להתראה לפני פגיעה ברכב או מסטייה מנתיב או מרכב מתקרב.

בועז טופורובסקי: כל הדברים האלה יכול להיות שהיינו יכולים להציל חיים והיינו משנים את גורלן של משפחות שלמות ושל אנשים וילדים, פשוט כואב הלב.

בועז טופורובסקי: לכן אני רוצה היום להתחיל דווקא עם החברות הטכנולוגיות, אלה שמפתחות פיתוחים שאמורים לשנות את המציאות בישראל ולהציל חיים.

בועז טופורובסקי: אנחנו נמשיך אחר כך ונשמע גם את המשרד לחדשנות, משרד התחבורה, הרלב"ד, גם את שאר המשרדים, משרד האוצר, רשות שוק ההון, איך אנחנו מקדמים את זה ואיך המדינה עוזרת למה שעכשיו החברות יעלו.

בועז טופורובסקי: ניסים זכותא, נציג D.G יזמות וחדשנות בקצרה בבקשה.

ניסים זכותא: אני תושב ירושלים, אני מקדם מיזם של שניות ברמזורים.

ניסים זכותא: אתם יודעים טוב שבמקומות בעולם מוצגות השניות ברמזורים, כמה זמן נותר לאור האדום או לאור הירוק לפעול.

ניסים זכותא: יש לזה כמה חשיבויות: דבר ראשון, הנהגים יתאימו את מהירות הנסיעה בהתאם לשניות שנותרו, זה דבר שמציל חיים.

ניסים זכותא: דבר שני, אנשים לא יעברו את הכביש אם נשארה שניה או שתי שניות לפעול, זה דבר שמציל חיים.

ניסים זכותא: דבר שלישי, נהגים שממתינים ברמזור אדום ברגע שמופיעות השניות הם יתכננו את הנסיעה שלהם ולא ימתינו זה אחר זה, זה דבר שחוסך פקקים.

ניסים זכותא: עצם השניות זה דבר שגם מביא לרגיעה של נהגים קצרי רוח.

ניסים זכותא: מה קורה היום?

ניסים זכותא: המציאות של היום מונעת מאתנו את הצגת השניות ברמזורים.

ניסים זכותא: למה?

ניסים זכותא: מפני שהצגת השניות ברמזורים מצריכה חיווט מינימלי, בצומת המינימלית של 48 חוטי חשמל למחשב המרכזי.

ניסים זכותא: התשתיות הקיימות לא בנויות להכיל את הכמות הזו, לכן צריך להפוך את התשתיות.

ניסים זכותא: אם הופכים את כל התשתיות זה אומר שזה מאות אלפי שקלים לצומת, בסך הכללי זה מיליוני שקלים, זה זמן רב, עבודה רבה, זה מלא פקקים, צריך לסגור את הצמתים, למה?

ניסים זכותא: כי זה בכל הארץ.

ניסים זכותא: ביחד עם כל זאת, אנחנו מציעים מיזם חדשני שלא ידעה מדינת ישראל בנושא הבטיחות ברמזורים.

ניסים זכותא: דרך אגב, אני מדגיש, הסיבה שאתם שומעים את זה דווקא עכשיו היא כי רק ב-31.10.2020 זה התקבל פה בישראל.

בועז טופורובסקי: ניסים תודה רבה.

בועז טופורובסקי: עוד משפט סיום?

ניסים זכותא: אני מסיים.

ניסים זכותא: המיזם פותר את בעיית החיווט.

ניסים זכותא: זה אומר שיש לנו מיקרו מחשב וספק כוח שיהיו מוטמעים בתוך הרמזורים, זה אומר שלא צריך להפוך את התשתיות ופתרנו את הבעיה ברגע אחד עוד משהו אחד קטן, הזמן עכשיו זה הזמן הכי חשוב בעולם כי הולך לצאת מכרז מאוד גדול להחליף את כל הרמזורים בישראל ואנחנו רוצים עכשיו לבקש גם מיו"ר הוועדה שיקדמו את החוק הזה וכבר בהחלפת הרמזורים יטמיעו את המערכת שאנחנו מציעים.

בועז טופורובסקי: ניסים תודה רבה.

בועז טופורובסקי: עינת, את נציגת משרד התחבורה, תרשמי את הכל ואחר כך תתייחסי להכל.

בועז טופורובסקי: זה חשוב כי אני רוצה שדווקא עכשיו כל היזמים והחברות יוכלו להשמיע את הצעותיהם ונוכל לתת התייחסות של משרדי הממשלה, מה שלפעמים לוקח להם הרבה מאוד זמן.

בועז טופורובסקי: ח"כ חמד עמאר, יו"ר משותף של השדולה לבטיחות בדרכים ויוזם ההצעה בבקשה.

חמד עמאר: בוקר טוב לכולם.

חמד עמאר: היה לנו סוף שבוע מאוד קשה, חמישה הרוגים בסוף השבוע, ואנחנו ממשיכים כל יום לצבור עוד הרוג ועוד הרוג.

חמד עמאר: ועם הטכנולוגיה של היום יש אפשרות לחסוך חיי אדם, להציל חיי אדם.

חמד עמאר: היו גם שתי תאונות חצר בשבוע שעבר, שני תינוקות נהרגו, ילדים קטנים.

חמד עמאר: גם בטכנולוגיה פשוטה של מצלמה, של רכב שנעצר במקום כשהוא מזהה משהו, יכולים לעצור את זה.

חמד עמאר: היום הטכנולוגיה כל כך מפותחת, שמדינת ישראל צריכה לקחת את הנושא של הטכנולוגיה שנמצאת היום ושימושית, בהרבה רכבים חדשים שמגיעים לארץ יש טכנולוגיות מתפתחות בצורה בלתי רגילה ואנחנו יכולים להטמיע אותם כאן ברכבים שלנו בישראל.

חמד עמאר: לכן המדינה צריכה את כל הנושא של המסים על כל הטכנולוגיות שמצילות חיים, להוריד את כל המסים האלה.

חמד עמאר: דבר שני, לחייב את כל המכוניות החדשות – ונשמע את משרד התחבורה – וללכת על הטכנולוגיות הנמצאות היום, לחייב את החברות לפני שמייבאים את הרכבים, להטמיע את הטכנולוגיות האלה.

חמד עמאר: אלה דברים שנמצאים היום ברוב מדינות העולם.

חמד עמאר: לכן גם הנושא הזה חשוב מאוד.

חמד עמאר: עכשיו שמעתי את ההצעה של הרמזורים.

חמד עמאר: אני הצעתי הצעת חוק כזו לפני אולי שש שנים ולא הצלחנו לקדם אותה, להטמיע זמן ברמזור.

ניסים זכותא: נפגשנו לדעתי לפני שש שנים.

ניסים זכותא: ואז הם אמרו שיש לזה עלות תקציבית של 200 מיליון שקל.

חמד עמאר: לפני הרבה שנים הגשתי הצעת חוק כזו והתחילו לחשב עלות תקציבית.

חמד עמאר: אבל באמת, ברגע שאתה רואה את הזמן, ויש את זה באירופה ובכל מדינות העולם, איפה שאתה מסתובב בעולם אתה רואה את הנושא של הזמן על הרמזורים.

חמד עמאר: אפילו הייתי באלבניה, שהיא לא מדינה מתפתחת כמו ישראל, ואתה רואה את הנושא של הזמן על הרמזורים נמצא שם, גם בהרבה מדינות בעולם.

חמד עמאר: זה גם לא מלחיץ את הנהגים, גם הולך רגל שרוצה לחצות את הכביש ורואה שנשארו לו שתיים-שלוש שניות, לא ירוץ לכביש.

חמד עמאר: אני מקווה שנצליח לקדם הצעת חוק כזאת ולהטמיע את הנושא של הזמן ברמזורים.

חמד עמאר: אני אדבר אחרי שנשמע את החברות ואת משרד החברות.

חמד עמאר: במיוחד שהזמן שלנו מאוד לחוץ, אני צריך ללכת לנשיאות, יש לנו יום מאוד עמוס אז חשוב שהחברות שמדברות יקצרו ואנחנו - - -

בועז טופורובסקי: נתקתק את זה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה ח"כ חמד עמאר.

בועז טופורובסקי: יבגניה מוגילבסקי מחברת יאנדקס בבקשה.

בועז טופורובסקי: אני נסעתי לפני שנה ברכב אוטונומי של יאנדקס, זו הייתה חוויה מאוד מרגשת.

יבגניה מוגילבסקי: נכון.

יבגניה מוגילבסקי: אני מנהלת אופרציה, אנחנו עובדים בצמוד למשרד התחבורה בכל מה שקשור לעבודה שלנו כאן בארץ.

יבגניה מוגילבסקי: יאנדקס היא חברה רוסית, יש לנו צי גדול ברוסיה וגם פתחנו פעילות בארצות הברית.

יבגניה מוגילבסקי: הפעילות שלנו בארצות הברית מתפתחת הרבה יותר מהר מאשר בארץ.

יבגניה מוגילבסקי: אנחנו עושים את הניסויים שלנו כבר שנתיים בארץ ובשלב הזה אנחנו מוכנים להתחיל לעבוד על הניסויים במטרה להשיק שירות.

יבגניה מוגילבסקי: לפי מה שאני יודעת, גם בשביל זה צריך שינוי משמעותי בחקיקה.

יבגניה מוגילבסקי: אני יודעת שהדרג המקצועי במשרד התחבורה ובמשרד המשפטים, יש שיתוף פעולה גדול בהכנת החקיקה הנדרשת.

יבגניה מוגילבסקי: העמדה שלנו שאנחנו מבקשים להתקדם, כי בעצם מה שקורה כרגע ממה שאנחנו רואים בשטח, ישראל מאבדת את המקום המיועד להיות הסטארט אפ ניישן, המדינה שמקדמת רגולציה חדשנית ומאפשרת ניסויים מתקדמים בתחום הרכבים האוטונומיים שהוא כל כך חשוב כי בעצם כמו שראינו בבקשה לקיום הדיון, למעלה מ-90% מהתאונות קורות בגלל טעות אנוש.

בועז טופורובסקי: תזכיר החוק לניסויים ברכבים אוטונומיים מקובל?

בועז טופורובסקי: זה נותן לך מענק מספק?

יבגניה מוגילבסקי: תזכיר החוק שפורסם באוגוסט?

בועז טופורובסקי: כן.

יבגניה מוגילבסקי: לפי הבנתנו זה שלב ראשון שהבנו שהחוק הזה נותן סמכויות יותר נרחבות למשרד התחבורה.

יבגניה מוגילבסקי: לפי מה שאני יודעת יש עוד עבודה על חוק יותר רחב שצריך לקדם גם אותו, ואז ישראל באמת תוכל להציע לציבור שירות, ניסויים מתקדמים ואחר כך השקת שירות.

בועז טופורובסקי: תודה רבה יבגניה.

בועז טופורובסקי: ח"כ עינב קאבלה, יו"ר ועדת הטכנולוגיה שגם בשבוע הבטיחות בדרכים קיימה דיון מאוד חשוב בנושא וגם יוזמת את הדיון.

עינב קאבלה: תודה ח"כ טופורובסקי, אני אעשה את זה ממש בקצרה כדי שנספיק כמה שיותר.

עינב קאבלה: בדיון שערכנו בוועדת המדע והטכנולוגיה ב-9 בנובמבר, ביחד אתכם, חבריי, לציון שבוע הבטיחות בדרכים, עסקנו בנושא הזה ובאמת אין ספק בכלל שהטכנולוגיה יכולה לתרום משמעותית לבטיחות בדרכים.

עינב קאבלה: יצאתי אבל מהדיון בתחושה שהתהליכים לא מתבצעים בקצב הרצוי ובנחישות המתבקשת, על אף הרצון הטוב מצד כולם וההכרה בחשיבות.

עינב קאבלה: הייתה לי תחושה שהבירוקרטיה מעכבת, מסרבלת ומונעת התקדמות.

עינב קאבלה: אנחנו רואים בתחום הזה כמו גם אגב בתחומים אחרים, שהטכנולוגיה מתקדמת, רצה, והרגולציה ממשיכה במקרה הטוב ללכת בקצב משלה וחוסר ההלימה הזה מייצר פערים ובתחום כמו בטיחות בדרכים הפערים האלה לעתים שווים חיי בני אדם.

עינב קאבלה: אני אשמח לשמוע היום קצת על דברים שלא התרשמתי שמתקדמים בקצב הנכון, אם זה מערכות לניטור שטח מת באוטובוסים, ואנחנו רואים עד כמה זה קריטי.

עינב קאבלה: אני גם העליתי את הנושא של צי הליסינג, בין היתר כאלה שהמדינה אחראית להם.

עינב קאבלה: לכל הפחות אני חושבת שצריך להתחיל משם, שהרכבים שיוצעו במסגרת הליסינג יהיו כאלה שיש להם מערכות בטיחות, ובכלל לעודד את מנהלי הרכש בכל המגזרים, לא רק המגזר הממשלתי, לאפשר רק רכבי ליסינג עם מערכות בטיחות טובות ועל זה לא לחסוך.

עינב קאבלה: אז אשמח לשמוע גם את ההתייחסות לעניין הזה.

עינב קאבלה: תודה בשלב זה.

בועז טופורובסקי: תודה ח"כ עינב קאבלה.

בועז טופורובסקי: אני חייב להגיד שיש רצון מאוד טוב, גם יש כאן את רשות החדשנות שתביע את גישתה, ויש ניסיון ויש אנשים מעולים, אבל הטכנולוגיה מתקדמת כל כך מהר, אנחנו חייבים איך שהוא לשפר את הרגולציה ולדאוג שהיא תתאים את עצמה, במיוחד כשאנחנו רואים שזה באמת עניין של חיים ומוות, זו לא איזו שהיא אמירה סתמית.

בועז טופורובסקי: אורי גלבוע חברת סייברוואן בבקשה.

אורי גלבוע: שלום לכולם.

אורי גלבוע: אני מודה על ההזדמנות להגיד כמה מילים.

אורי גלבוע: אני חייב להגיד שאני חושב שהדיון הזה חשוב והוא מצטרף לרצף של דיונים שאני לא זוכר כמוהו.

אורי גלבוע: למי שלא מכיר, סייברוואן מטפלת בבעיה אולי שרבים מהמחקרים מראים שהיא הבעיה מס' 1 בנושא תאונות דרכים וזה היסח הדעת הסלולארי.

אורי גלבוע: אנחנו חברה ישראלית שפיתחה את המערכת הזאת במשך כבר כמה שנים, בשנה האחרונה היא הפכה גם לחברה ציבורית וגם התחלנו להתקין במסגרת של פיילוטים וגם התקנות מסחריות את המערכת שלנו בחברות.

אורי גלבוע: אנחנו בקשר עם משרד התחבורה ועם עוד הרבה גופים ואני חייב להגיד שמשרד התחבורה פועל אבל אני מתחבר לדברים שנאמרו פה גם על ידי עינב וגם לפני כן, גם בוועדות הקודמות שהתרחשו בשבועות האחרונים.

אורי גלבוע: משרד התחבורה פועל, אבל הקצב הוא קצב שבאמת לא מתאים למהירות שבה הדברים קורים, לא מתאים לקצב שבו אסונות קורים או תאונות דרכים קורות, ולא מתאים למהירות שבה טכנולוגיות משתנות.

אורי גלבוע: ייקח לנו שנים להסדיר בצורה רגולטורית כזאת או אחרת מערכות בטיחות שונות, הרגולציה תגיע אחרי שהמערכות כבר לא יהיו רלוונטיות.

אורי גלבוע: אז פה חייב להיות איזה שהוא סיוע ובאמת, יש פה הרבה רצון טוב מצד משרד התחבורה.

אורי גלבוע: אני חייב להגיד, אבל צריך להיות פה איזה שהוא סיוע או הסתכלות אחרת על איך מניעים מהלכים כאלה.

אורי גלבוע: אני חושב שהבית הזה, הוועדות האלה, הכנסת, בכך בדיוק היא יכולה לעזור ולתרום.

אורי גלבוע: אני חייב להגיד שאני רואה שהגופים והארגונים מקדימים את הרגולטור, זאת אומרת יש לנו היום התקנות במסגרת פיילוטים בגופים כמו צה"ל, חברת חשמל בגופים פרטיים שהמנכ"לים או קציני הבטיחות ומנהלי ציי רכב חשים את הצורך בעניין הזה של היסח דעת סלולארי, כי באמת הבעיה הזאת רק הולכת ומחמירה.

אורי גלבוע: הקצב של הרגולציה לא מקדים את הקצב של הטלפון החכם ואת האפשרויות שהוא נותן לנו לעשות תוך כדי נהיגה, ואני חושב שרגולציה לא חייבת להיות רק רגולציה בחוק או בצורה של חוק או תקנה מחייבת, היא יכולה להיות רגולציה מעודדת שתתמוך באותן תחושות או באותם רצונות של הגופים - - -

בועז טופורובסקי: בעצם רגולציה מאפשרת.

בועז טופורובסקי: לא שכל דבר צריך עכשיו להתקין תקנות, להגיע לוועדות, לעשות חקיקה.

אורי גלבוע: בדיוק.

אורי גלבוע: יכול להיות שצריך למצוא דרכים אחרות לעודד, שיסייעו לרצון הוולונטרי הזה.

אורי גלבוע: אני אומר לכם, באמת עשרות גופים מסחריים וחברות ממשלתיות, אם תקחו את צה"ל והמשטרה מצד אחד, חברת חשמל באמצע וחברה בשם מילניום שמפעילה צי של 250 משאיות ואומרת "אנחנו צריכים פתרון לעניין הזה", שלא לדבר על התחבורה הציבורית שגם שם אנחנו נמצאים כרגע בתהליך של פיתוח המערכת לאוטובוסים.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: יש לך משפט סיום?

אורי גלבוע: אני אומר שוב.

אורי גלבוע: אנחנו, החברות הטכנולוגיות, צריכות את העזרה ואני מבין שגם משרד התחבורה צריך את העזרה של הבית הזה, בדחיפה ובעידוד ובחשיבה מחוץ לקופסה איך מסייעים לזה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: גם אצל סייברוואן הייתי בסיור ובהחלט נראה טכנולוגיה מאוד מבטיחה.

בועז טופורובסקי: אני כמובן מגיע לסיום בכל חברה טכנולוגית בתחום הבטיחות בדרכים והקידום של התחבורה האוטונומית כדי לנסות לקדם את זה.

בועז טופורובסקי: בהצלחה.

בועז טופורובסקי: ח"כ אימאן ח'טיב יאסין בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: צהריים טובים כבוד היו"ר, חברות חברים, אין ספק שנושא זה הוא מאוד כאוב.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב הקטל בדרכים גובה מאתנו חיים ונשמות יותר מכל מלחמה אחרת, ומה שמפליא בכל סיפור הזה שישראל כמדינה שמתגאה שהיא מדינה טכנולוגית, מדינת הייטק שיש לה את כל היכולות למצוא ולפתח פתרונות לכל מיני דברים, בסוגיה הזאת עדיין לא יושם ולא הושם המשקל הראוי לסוגיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שטכנולוגיות מתקדמות והטמעתן בכלי רכב מסוגים שונים יכולות להציל חיים וחייבים כל גורמים הרלוונטיים לדחוף בכיוון הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מאוד מברכת אותך כבוד היו"ר על העקשנות והנחישות להעלות את הנושא הזה לסדר היום כי לצערנו הרב כל יום גובה מאתנו מחירים, רק שלשום איבדנו צעיר בשנות העשרים לחייו, רוכב אופנוע ממג'דל כרום.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת זו עבודת קודש שצריך ללחוץ לכיוון הזה ולהציל כמה שאפשר.

בועז טופורובסקי: תודה רבה ח"כ ח'טיב יאסין.

בועז טופורובסקי: מוטי קוסובסקי מחברת א.ד.י מערכות.

בועז טופורובסקי: גם אצלכם הייתי בסיור.

בועז טופורובסקי: ראיתי טכנולוגיות מעניינות מאוד.

בועז טופורובסקי: בבקשה.

מוטי קוסובסקי: בוקר טוב וחג שמח.

מוטי קוסובסקי: אני אשתדל לקצר, ואני אומר, לפחות מה שראיתי בתאונות הדרכים של סוף השבוע שיו"ר הוועדה הזכיר, על פניו מהתאונות נראה ברכבים שהם לא רכבים חדשים ואני אומר את זה בזהירות מרובה וחלילה לא מתוך כוונה לרקוד על הדם, רואים שברכב שבו נספו שני הילדים, רואים שרכב נכנס מאחור במשאית חונה.

מוטי קוסובסקי: אני מדמיין שאם ברכב הזה הייתה מערכת שמתריעה על תאונה, התנגשות מלפנים, אולי היו יכולים להינצל וגם הבוקר התאונה בכביש החוף, נראה שנהג אחת מהמשאיות, או בהיסח הדעת או שנרדם על ההגה.

מוטי קוסובסקי: לצורך זה בעצם אנחנו מדברים על הנושא של טכנולוגיות חדשות שיש לנו היום בישראל, ואת זה גם אמר ח"כ עמאר, שבעצם ניתן להנגיש אותן.

מוטי קוסובסקי: יש היום 2 מיליון רכבים שנוסעים בכביש, אני יכול להגיד שגם הרכבים החדשים שמגיעים, מגיעים רובם בלי טכנולוגיה וניתן להנגיש את הטכנולוגיה מחר בבוקר, רק שהמערכת הבירוקרטית, הרגולציה, ישחררו את הפקקים ויתנו לנו לבצע את ההתקנה.

מוטי קוסובסקי: אני אסקור את שלוש המערכות המובילות.

מוטי קוסובסקי: מערכת אחת זה ה-ADAS שיש לזה נוהל, 151, אבל אף אחד לא מעודד.

מוטי קוסובסקי: אין פרסום מהרלב"ד, משרד התחבורה נותן את ההחזר במשך שלוש שנים, אנשים לא שמים את זה.

מוטי קוסובסקי: יש את העניין הזה של ה-BLIND SPOT, ל- - - צריך שם לאשר את נקודת הבטיחות בנוהל 0313, דבר פשוט לעשות אותו מבחינה בירוקרטית, מערימים קשיים שפשוט אי אפשר להאמין שמערימים אותם ומונעים את ההתקנה של המערכת הזו.

מוטי קוסובסקי: זו מערכת בטיחות, למה לא לשים אותה?

מוטי קוסובסקי: יש את המערכת של ה-driver monitor existence שיכולה לנטר את הנושא של היסח הדעת והירדמות ברכב כבד, מחר בבוקר אפשר ליישם את זה, ויש כמובן את הנושא של הפיילוט שאנחנו עושים עכשיו עם משרד התחבורה בנושא של תאונות בצד הרכב.

מוטי קוסובסקי: כל הדברים האלה קיימים, נגישים, ואפשר מחר בבוקר לבצע אפשר מחר בבוקר לקבל החלטה.

מוטי קוסובסקי: זה לא עניין של תקציבים מי-יודע-מה, לא במיליארדים ולא במיליונים רבים וזה באמת יכול לחסוך הרבה מאוד תאונות דרכים וחיי אדם.

בועז טופורובסקי: תודה רבה מוטי.

בועז טופורובסקי: בהחלט נרצה כשתגיע ההתייחסות של משרד התחבורה, לראות איך אנחנו דואגים שהמערכות מצילות חיים יהיו גם ברכבים לא יקרים, זאת אומרת שלא בכסף נקנה את החיים שלנו.

בועז טופורובסקי: גיל אמיד מפורטליקס.

גיל אמיד: פורטליקס היא חברה ישראלית שמייצרת מערכות תוכנה לבדיקת התנהגויות של רכבים אוטונומיים.

גיל אמיד: השוק שלנו הוא בעיקר בחו"ל ואנחנו גם מעורבים בענייני רגולציה כי המערכת שלנו מוציאה נתונים לסרטיפיקציה.

גיל אמיד: רציתי להעלות נקודה מאוד פשוטה לגבי ההאצה.

גיל אמיד: יש פורום עולמי לרגולציה שמתעסק כרגע במערכות התקינה האלה, פורום מתחת לאו"ם שנקרא WP29, יושב בז'נבה.

גיל אמיד: ישראל לא חברה בפורום הזה, היא רק צופה.

גיל אמיד: אני חושב ששווה להתייעץ עם משרד התחבורה ולהבין האם חברות מלאה בפורום הזה והשתתפות בו תאפשר להאיץ את כל נושא התקינה של אותן מערכות ADAS ומערכות אוטונומיות שהועלו פה קודם.

גיל אמיד: נקודה לשיקולכם.

גיל אמיד: תודה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: אחר כך אני אבקש ממשרד התחבורה להתייחס ל-WP29 ולחברות בה.

בועז טופורובסקי: מיכל אבן-חן מעמותת "נתיב בטוח" אפליקציית שומרי דרך.

מיכל אבן חן: שלום בוקר טוב ותודה.

מיכל אבן חן: כן, למי שלא מכירים "נתיב בטוח" זו העמותה שיזמה בזמנו והקימה את האפליקציה שכיום בשיתוף עם הרלב"ד משמשת את מיזם "שומרי דרך" שהוא מיזם שהוכיח את עצמו ומראה גם תפוקות.

מיכל אבן חן: אני שמעתי בזמנו מהמנכ"לית של הרלב"ד רחלי, שאני רואה אותה כאן, שזה נושא שגם עורר במקומות שונים בעולם עניין מכיוון שאין משהו שהוא דומה לזה ביכולות שלו, בעיקר במה שנוגע ליכולות לוודא שבאמת התיעוד של הווידאו שמגיע באמצעות האזרחים הוא גם תיעוד אמין.

מיכל אבן חן: אני רציתי לדבר על כך שבעצם אפשר להרחיב מאוד את ההשלכות הבטיחותיות גם של המיזם באמצעות הרחבת התמיכה הממשלתית, אבל גם בדרך של אימוץ של הטכנולוגיות שמשמשות היום את מיזם שומרי דרך גם במקומות נוספים.

מיכל אבן חן: למי שלא יודע, האפליקציה מאפשרת לאזרחים לדווח וכפי שהם מדווחים על עבירות בכביש, הם גם יכולים לדווח על מפגעי בטיחות ועל דברים נוספים שהם רואים בדרכים שעלולים להוות סיכון למשתמשי הדרך.

מיכל אבן חן: במקרה הצורך גם לשמש למטרות של אכיפה, וגם זה נבחן כיום ונמצא שעובר בבתי משפט.

מיכל אבן חן: בקיצור, נושא שמן הראוי לקחת, להרחיב אותו ולהשתמש בו גם למטרות נוספות כי זה בסיס לאזרחים ולמעורבות אזרחית לשפר את רמת הבטיחות בדרכים.

מיכל אבן חן: כמובן בראש ובראשונה באמצעות חיזוק של המיזם עצמו, אבל גם בהרחבה של השימוש שלו בגופים נוספים.

בועז טופורובסקי: תודה רבה מיכל.

בועז טופורובסקי: אלכס קגנוב ממובילאיי.

אלכס קגנוב: שלום נעים מאוד, שמי אלכס קגנוב טלמור.

אלכס קגנוב: אני מנהלת את תחום שירותי המיפוי במובילאיי.

אלכס קגנוב: אני רוצה להתייחס בקצרה לכמה נושאים שעלו פה.

אלכס קגנוב: קודם כל לגבי החקיקה, אנחנו מברכים מאוד על התזכיר שהופץ על ידי משרד התחבורה.

אלכס קגנוב: הוא אכן לא סוף הדרך, אבל הוא נותן למשרד התחבורה סמכויות משמעותיות שאנחנו זקוקים להן היום גם לפעילות הניסוי וגם להרחבה של פעילויות הניסויים והוא צפוי לתת ודאות רגולטורית לכל מי שעוסק בתחום הזה והדבר הזה הוא קריטי לקשת רחבה מאוד של חברות בישראל.

אלכס קגנוב: אנחנו מדינה אחת מהמובילות של האוטו-טק בעולם וזה משמעותי באמת בקנה מידה משקי בנוסף למשמעויות ולפוטנציאל הבאמת ייחודי בכל מה שקשור להפחתה של תאונות הדרכים.

אלכס קגנוב: אני רוצה להתייחס לנושא נוסף שהוא זמין כבר כאן ועכשיו.

אלכס קגנוב: דיברו פה כולם על מערכות בטיחות מתקדמות שמשולבות ברכבים, עם רכבים על הכביש, עם רכבים שמגיעים עם מערכות מובנות מהיצרן.

אלכס קגנוב: חלק גדול מהמערכות האלה היום, בעצם חלק מהיכולות שלהן לא מנוצלות כי בעצם הן מניחות סטנדרטים מסוימים של התשתית, למשל איכות סימני הנתיב, איכות התמרור.

אלכס קגנוב: אנחנו יודעים שעם הרכב האוטונומי כל התשתיות יצטרכו לעבור מהפכה ושידרוג משמעותי בתוך הערים ומחוץ לערים.

אלכס קגנוב: חלק גדול מהדברים האלה אפשר לעשות אותו היום ולנצל גם את הפוטנציאל, לנצל טוב יותר את המשאבים שמושקעים במערכות שכבר מגיעות היום בתוך הרכבים, וזה משהו שהוא מעבר לחקיקה, הוא נמצא בתחום של רשויות הדרך.

אלכס קגנוב: אלה הדברים המשמעותיים שמוצעים על סדר היום ואני בהחלט מבקשת לקצר את לוחות הזמנים.

בועז טופורובסקי: אלכס תודה רבה.

בועז טופורובסקי: לפני שבוע או עשרה ימים נסעתי ברכב של מובילאיי וזו הייתה חוויה, זה נעשה כמו נהג מקצועי.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה, אחר כך תתייחסו לעניינים של המיפוי.

אלכס קגנוב: היינו מאוד שמחים שהדבר הזה יתאפשר לקשת הרבה יותר רחבה וזה אפשרי בלוחות זמנים קצרים.

בועז טופורובסקי: אני רוצה לקחת את זה למיטל להבי, סגנית ראש העיר בתל אביב.

בועז טופורובסקי: אני אשמח אם תתייחסי בקצרה, אני רוצה לחבר את זה דווקא למובילאיי, עם הרובוטקסי, ומה שאתם עושים עם הטכנולוגיה.

בועז טופורובסקי: בקצרה מיטל.

מיטל להבי: ממש בקצרה.

מיטל להבי: תחבורת העתיד כבר פה בתל אביב, כי יש לנו שיעור הולך וגדל של נסיעות ושירותים לפי קריאה בזמן אמת, זה גם בעזרת ממשק מכוון.

מיטל להבי: זה יכול להיות המיקרו מוביליטי, וזה יכול להיות הבאבל שעובד בתל אביב.

מיטל להבי: חלק מהנסיעות היום הן לא בכלים חשמליים אבל חלקן יהיו בכלים חשמליים, וגם חלקם מתוכננים ויהיו באוטונומיים.

מיטל להבי: באוטונומי יש לנו את חברת ST שרוצה לעשות ניסוי עם שאטל דרגה 3 באזור דרום העיר, במקום שאוטובוס רגיל לא יכול להכנס.

מיטל להבי: יש את יאנדקס שדיברו קודם, דרגה 4, שערוכים להכנס עם ניסוי בנושא של מוניות שירות ויש את מובילאיי שזה פרויקט שממש מנוהל בשיתוף פעולה כדי לקדם אוטונומי אבסולוטי בדרגה 5.

מיטל להבי: אני חושבת שצריך לזכור את המטרות הציבוריות בהפעלה כזאת.

מיטל להבי: זה בטיחות משתמשי הדרך, זה הנושא של יעילות התחבורה וקיצור זמן נסיעה, וזה שוויון בנגישות לכלל האוכלוסייה.

מיטל להבי: לכן אנחנו תמיד צריכים לזכור כאנשי ציבור שאנחנו צריכים לכוון שהפתרונות הטכנולוגיים, האוטונומי יגיע קודם כל כרב קיבולת ציבורי, וכשאנחנו צריכים כבר עכשיו לקדם את אותה פקודת תעבורה כדי לאפשר ניסוים.

מיטל להבי: צריך להתמודד עם חרדות, אין מבט עיניים בין הנהג לבין הולך הרגל.

מיטל להבי: כל מיני דברים שאנחנו אפילו לא יודעים איזה עומק של שינוי בהרגלים אנחנו צריכים להתוות.

מיטל להבי: לכן צריך לעשות ולאפשר את הניסויים ופקודת התעבורה הזאת שנותנת את הסמכויות לאפשר ניסויים, היא רצויה.

מיטל להבי: אני כן רוצה לומר, בגלל שמדובר בבטיחות בדרכים שאנחנו צריכים לעשות גם כמה דברים שיתמכו בדבר הזה בעקיפין.

מיטל להבי: נמצאים פה הרלב"ד שהשנה אומרים להאיט תנועה אף אחד לא מת מזה.

מיטל להבי: אז להאיט תנועה, תנו לנו, לרשויות המקומיות אמצעים אלקטרוניים, טכנולוגיים, עם אישור מכם, לאכוף את מהירות התנועה ברחובות עירוניים, איפה שאנחנו אומרים 'תסעו ב-50 קמ"ש' ונוסעים ב-90 קמ"ש.

מיטל להבי: שם יש הרבה מאוד הרוגים.

מיטל להבי: תנו לנו אמצעי אכיפה לנושא של מהירות ברחובות עירוניים.

מיטל להבי: אנחנו היינו רוצים, ואנחנו כל הזמן אומרים "תבנו מאגר תאונות דרכים" לא רק של הרוגים, לא רק קטלניות, אלא גם של פח לפח.

מיטל להבי: איפה שיש הרבה פח לפח בסוף יבוא אדם, ושם אם נאסוף את המידע הזה זה גם יעזור לאוטונומי, יעזור לנו לעשות את השינויים הגיאומטריים והתשתיתיים הדרושים כדי למנוע מראש את האסונות במקומות מועדים.

מיטל להבי: כמובן אני תומכת במה שאמרו פה א.

מיטל להבי: ד.י מערכות וכולם.

מיטל להבי: עיקר ההשקעה צריכה להיות ברכבים הכבדים.

מיטל להבי: הראייה בשטח העיוור, מערכות התראה.

מיטל להבי: הרכבים הכבדים הם הפוגע הגדול בדרכים בכל משתמשי הדרך המוחלשים ותאונה איתם היא תאונה קטלנית.

מיטל להבי: צריך לדחוף את זה למרות שהרכבים הכדים הם בדרך כלל ממסדיים ויש להם בטח לובי מאוד כבד.

מיטל להבי: זה המקום שצריך להשקיע כדי למתן את תאונות הדרכים.

מיטל להבי: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: אני מתחיל לשלב לאט-לאט את הממשלה.

בועז טופורובסקי: לאחר מכן הרלב"ד ובסוף משרד התחבורה.

בועז טופורובסקי: מאיה עזריה מרשות החדשות בבקשה.

מאיה עזריה: תודה רבה ח"כ טופורובסקי ותודה לח"כ קאבלה וח"כ עמאר שאני יודעת שאתם מאוד מחוייבים לנושא.

מאיה עזריה: אני רוצה להתחבר לנושא הזה שכולנו היום בתקופה הזאת מזועזעים מזה שמגפת הקורונה גבתה מעל למיליון קורבנות בעולם, כולם מאוד מחויבים למציאת חיסון.

מאיה עזריה: אני רוצה להדגיש פה שהקטל בדרכים גבה השנה מעל מיליון קורבנות, בשנה שעברה מעל מיליון קורבנות ובכל שנה מתים מעל מיליון איש בתאונות דרכים בעולם.

מאיה עזריה: בארצות הברית לבדה בשבוע מתים אנשים שמספרם שווה לנספים בהתרסקות של טיסה מסחרית שמתרסקת כל שבוע.

מאיה עזריה: ברור לנו שאם זה היה המצב בטיסות מסחריות לא היו טיסות.

מאיה עזריה: בגלל זה כשאנחנו מדברים על רכב אוטונומי ועל טכנולוגיות לשיפור הבטיחות אנחנו לא מדברים רק על הטכנולוגיה לשם הטכנולוגיה, אנחנו מדברים על חיי אדם, ואני מאוד מתחברת למה שמיטל להבי ציינה שאנחנו לא צריכים את הטכנולוגיה לשם טכנולוגיה.

מאיה עזריה: טכנולוגיה היא טובה כל עוד היא משפרת את איכות החיים של האנשים, וזו המטרה של רכבים אוטונומיים.

מאיה עזריה: מבחינת כל מה שקורה בישראל, אני אדבר ראשית על רכבים אוטונומיים בגלל שזה התחום שאותו אני מובילה ברשות וגם עשינו דו"ח שסוקר מדיניות בחמש מדינות שנשמח להעביר לחברי הוועדה.

מאיה עזריה: בישראל היום יש כמה חברות שמבצעות ניסויים ברכבים אוטונומיים, יש לנו את מובילאיי הישראלית, יש לנו את יאנדקס שדיברו, יש את GM, ג'נרל מוטורס ויש את S.D ENGINERING, חברה סינגפורית שמבצעת ניסויים בשטחים תפעוליים באוניברסיטת בר אילן אבל מאוד רוצה לעבור לשלב הבא.

בועז טופורובסקי: הם מתחילים גם בתל השומר ניסוי.

מאיה עזריה: גם יש לה בתל השומר.

מאיה עזריה: נכון.

מאיה עזריה: וגם בבר אילן.

מאיה עזריה: המודלים שהיום מבוצעים בהם ניסויים בישראל זה באמת מודלים של תחבורה שיתופית, כלומר של צי רכבים זה דבר שהוא מאוד חשוב גם מבחינת המלחמה בגודש ובפקקים שמשרד התחבורה מאוד מקדם אותה, ואם נדבר על חברתS.

מאיה עזריה: D ENGINERING , זו חברה סינגפורית שגם מקדמת בסינגפור אוטובוסים אוטונומיים שבעצם הסינגפורים סובלים מאותה בעיה כמו בישראל, גם מחסור חמור בנהגי אוטובוס, גם להם יש את העניין הזה שזו אחת הבעיות שמשרד התחבורה מתמודד איתה, וגם גודש במדינה מאוד קטנה עם הרבה מאוד תושבים.

מאיה עזריה: על כן משרד התחבורה וגם מדינת ישראל תתן עדיפות לתחבורה שהיא שיתופית, תחבורה ציבורית, הסעת המונים, כדי לא לגרום לזה שרכבים אוטונומיים יעודדו את הגודש.

מאיה עזריה: מבחינת המהלכים שקורים בישראל, היום יש תזכיר כאמור שפורסם בחודש אוגוסט, תזכיר שאני אגיד ממה שראיתי בעולם בסקירה שלי, במדינת ישראל בסוף אין אופציה שהרגולציה תקדים את הטכנולוגיה.

מאיה עזריה: תמיד הטכנולוגיה תקדים את הרגולציה ויש איזה שהוא פער מובנה, והדבר שאנחנו יכולים לעשות זה לעזור לרגולטור הישראלי, בעצם שהרגולטור הישראלי ישנה גישה, יחליף דיסקט.

מאיה עזריה: כלומר אנחנו כבר לא יכולים לעשות רגולציה שהיא top-bottom, אנחנו חייבים לעשות רגולציה מלמטה למעלה, כלומר מהשטח, ובגלל זה מאוד אהבתי שבחרת להתחיל עם החברות, כי בסוף שיתוף הפעולה בין התעשייה לבין הממשלה זה מה שיוביל את הפתרון, בגלל שאנחנו בתור רגולטור לא יכולים לאסדר משהו שאנחנו לא יודעים מה הוא בכלל.

מאיה עזריה: אני גם אגיד שיש הרבה ועדות שמדברות על אסדרה של בינה מלאכותית.

מאיה עזריה: בסוף יש לנו את ה-money time.

מאיה עזריה: הרכב האוטונומי הוא הפעם הראשונה שממשלה צריכה להתמודד עם אסדרה של בינה מלאכותית, עם מתן רישיון נהיגה לרובוט, עם השאלה למשל בנוגע לאחריות פלילית, מה אני עושה אם הרכב מבצע תאונה ומערכת הנהיגה האוטונומית היא זו שנהגה ברכב, וכל הדברים האלה מאוד מאוד קשים, הם מציבים אתגרים בפני רגולטורים לא רק בישראל אלא בכל העולם.

מאיה עזריה: אני רוצה להגיד שמשרד התחבורה בהיבט הזה עושה עבודה, בעיני, שאני מלווה אותה מאוד מקרוב, עושה עבודה יוצאת מן הכלל.

מאיה עזריה: המשרד מאוד מכוון לנושא הזה, הוא עובד על תזכיר שיאפשר להוציא נהג מהרכב.

מאיה עזריה: אני אגיד שמבחינת רגולציה, רק תשתית רגולטורית שמאפשרת להוציא נהג מהרכב, הדבר הזה קיים רק באריזונה וקליפורניה ועוד כמה מדינות בארצות הברית שסקרנו, כשבקליפורניה למשל יש חמש חברות שיש להן אישור להוציא נהג מהרכב, אבל הפלא ופלא אף חברה לא עשתה את זה עד עכשיו.

מאיה עזריה: כלומר, האם יכול להיות שבעצם החברות לא כל כך מוכנות להוציא את הנהג מהרכב ואולי יש שיקולים בטיחותיים שגם החברות האלה שוקלות אותם.

מאיה עזריה: אז חשוב לי להציג פה את העמדה הזאת.

מאיה עזריה: ממש אתמול או שלשום קרוז, חברת בת של GM, התחילה להפעיל שם איזה שהוא שירות שהוא driver less.

מאיה עזריה: מוצג פה כאילו הרגולטור הוא מאוד - - -, אני רוצה להגיד שגם מבחינת הבטיחות והבשלות של הטכנולוגיה, זה לא בדיוק - - -.

בועז טופורובסקי: מאיה, אבל האם לגישת רשות החדשנות תזכיר החוק שמאפשר ניסוי ברכבים אוטונומיים הוא מספק או שיש לעשות עוד דברים, ואם כן, נשמח לקבל את ההצעה כדי שנוכל לנסות לעזור לקדם אותה.

מאיה עזריה: קודם כל, רשות החדשנות מאוד מברכת את המשרד על התזכיר ואני חושבת שיש נקודות לחדד בתזכיר, החברות שלחו הערות, אנחנו גם עובדים על זה ביחד עם המשרד והמשרד משכלל את ההערות בתוך התזכיר ונשמח לחלוק אתכם גם את העמדה שלנו ואני אעביר אותה לוועדה בשמחה.

מאיה עזריה: אני רק אגיד שבדיוק לפני הדיון הזה היה דיון של הוועדה הבין-משרדית שדנה בנושא של אסדרת השימוש ברכב אוטונומי, השימוש המסחרי.

מאיה עזריה: דנה בשאלות מאוד מאוד קשות, זו ועדה שחברים בה כל משרדי הממשלה האחראיים.

מאיה עזריה: בסוף תחשבו על זה – אם יש בינינו עורכי דין – כל מערכת הדינים מבוססת על כך שאנחנו מווסתים התנהגות של נהג אנושי, של אדם אנושי.

מאיה עזריה: כלומר כל מה שקשור למערכת המשפט, ובכלל, אם אומרים "תורת המשפט", אנחנו באים לווסת התנהגות של אדם אבל עכשיו אנחנו נכנסים לתחום שאנחנו באים לווסת התנהגות של רובוט.

מאיה עזריה: זה דורש שינוי מאוד משמעותי מכל משרדי הממשלה, ולכן באמת משרד התחבורה השכיל לעשות, וכינס ועדה – אני לא רוצה לגנוב לעינת את הפיצ' – אבל הוא השכיל לעשות - - -

עינת סגל: תודה על ההקדמה.

מאיה עזריה: תמיד יותר טוב כשמחמאות מגיעות מגוף אחר.

מאיה עזריה: הוא כינס ועדה שבאמת כוללת את כל המשרדים הרלוונטיים ועושים עבודה מאוד רצינית במסגרתה, ואני באמת חושבת שאנחנו בכיוון הנכון.

בועז טופורובסקי: תודה רבה מאיה.

בועז טופורובסקי: נמשיך עם הילה חדד, סמנכ"ל חדשנות בחברת נתיבי ישראל.

הילה חדד: שלום.

הילה חדד: לפני שנתחיל לדבר על מה נתיבי ישראל עושה, בסוף נתיבי ישראל אחראית על 98% ממערכת הכבישים, אז צריך להכין אותם והם צריכים להתאים את עצמם לתקופה הזאת, וכן אגיד כדיסקליימר מאוד ברור - - -

בועז טופורובסקי: הילה, יש בעיה להציג מצגת שלא הוגשה קודם לוועדה.

הילה חדד: אני אציג בלי המצגת.

הילה חדד: אני אומרת, והציגה את זה גם אלכס ממובילאיי וגם שאר הדוברים התייחסו לזה, התשתיות בסוף צריכות להתאים את עצמן, ואין מה לעשות, התשתיות בסוף מתחילות מרמת מבנה הכביש והאספלט ותקציב האחזקה של הכבישים הולך ויורד בשנים האחרונות בצורה מאוד משמעותית.

הילה חדד: אז לפני שאני אגיד מה אנחנו כן עושים, ואנחנו עושים המון, חשוב שהבית הזה יכיר שלא ניתן יהיה להתניע את הטכנולוגיות שנדרשות מבלי שהתשתיות יתמכו את זה ובשביל שהן יתמכו את זה צריך לתקצב את התשתיות.

הילה חדד: עכשיו כשאמרתי את זה, נלך לצד החיובי כי אני חושבת ש- - -ומשרד התחבורה עושים המון.

הילה חדד: פעילות אחת מאוד מאוד משמעותית שהיא תהיה משמעותית גם לבטיחות בדרכים וגם להטמעת הרכב האוטונומי הוא מכרז התאורה שרץ היום שבעצם משנה את השוק בהקשר הזה, הופך את עמודי התאורה לרשת שעליה יוכל להיות כל נושא הרכבים המקושרים והופך את רשת הכבישים לרשת תקשורת.

הילה חדד: כל עמודי התאורה יוחלפו ללדים, זה בשביל שגם יהיה לנו עולם ירוק יותר ונחסוך בחשמל, אבל בעיקר על כל עמוד תאורה תתאפשר טכנולוגיית 4G, עם provision ל-G5, כך שבסוף הרכבים האלה שינוהגו מרחוק בשלב ראשון ואחר כך יהפכו להיות אוטונומיים אבל יצטרכו לקבל תשדורות כל הזמן, יוכלו ל- - -

בועז טופורובסקי: הילה, אתם מחליפים את התאורה בנתיבי ישראל גם ללד וגם שמאפשרת קישוריות של G5?

הילה חדד: בדיוק.

הילה חדד: Provision ל-G5, G4 בשלב ראשון.

הילה חדד: זה מעל 100,000 עמודי תאורה, זה מכרז שייקח כמה שנים לממש אותו, אבל המכרז הוא על כולו.

הילה חדד: וזה בעצם לשים פה תשתית אמיתית שתאפשר את ההטמעה של הטכנולוגיות האלה, כי פעם שיש לך G4 על כל עמוד תאורה אז אתה יכול להתחיל לדבר על טכנולוגיות שמנטרות את הכביש ושולחות הודעות לנהגים, אתה יכול להתחיל לדבר על חוזי מלא בכבישים, גם בכבישים מרוחקים, במוקדי סיכון, אתה יכול להתחיל לדבר על הטיפול במוקדי הסיכון לא רק באמצעות הרחבת התשתית אלא באמצעות הטמעת טכנולוגיות שמזהות דברים שהיום מאוד מאוד קשה לזהות.

הילה חדד: בסוף המדינה, שוב, מעל 8,000 ק"מ כביש.

הילה חדד: זה המספר.

הילה חדד: זה המון.

הילה חדד: ולכל נקודה יש את הסיכונים שלה והם שונים.

הילה חדד: זה מבחינה אחת כעבודה תשתיתית משמעותית.

הילה חדד: נושא נוסף שאנחנו מטפלים בו זה נושא סימוני הצבע.

הילה חדד: הזכירה את זה אלכס ממובילאיי, בסוף הרכבים, גם מערכות - - -, בשביל שהרכבת שלי יעשה שמירת נתיב, הנתיב צריך להיות צבוע בצורה כזו שהמערכות מזהות אותו והתחזוקה של זה צריכה להיות תחזוקה טובה.

הילה חדד: אנחנו בשבוע הבא נראה הדגמות, יצאנו לתהליך שאנחנו קוראים לו "אתגר", בשבוע הבא הוא ישלים את עצמו ונראה הדגמות של ארבע חברות טכנולוגיות שונות שמראות לנו איך הן מייצרות לנו בצורה רצופה וקצבים מהירים רמזור צהוב-אדום-ירוק למה סטטוס הצבע על הכביש.

הילה חדד: צריך להגיד שעד היום התקנים התייחסו בעיקר לניראות של העין האנושית, שזה חשוב, הנהג האנושי לא ייעלם כל כך מהר, אבל היום גם חשוב להבין איך המערכות רואות את זה, כי אם המערכת רואה את זה טוב, אז מערכת ה- - - עובדת כמו שצריך.

הילה חדד: זה נושא נוסף.

הילה חדד: הנושא האחרון, שקשור לאיפה שאני נמצאת, הנושא של רכב כבד.

הילה חדד: אנחנו תוקפים אותו בכל מיני מקומות, יש כל מיני בעיות עם רכב כבד.

הילה חדד: אנחנו מחפשים מערכות טכנולוגיות שגם יזהו למשל לחץ אויר ברכבים האלה, יש כאלה בעולם, אנחנו נטמיע כזו – אני מקווה - בשנה הבאה בחברה, בשביל שבכניסה לכביש 90 נוכל לסמן לנהג המשאית לעצור בצד ולתקן את הצמיג כדי שלא יתפוצץ לו איפה שהוא בדרך מה שיוביל לתאונה או לעצירה בצד, כמו התאונות המצערות האחרות שראינו בעבר, של רכבים שעוצרים בצד.

בועז טופורובסקי: הילה, אמנם זה לא טכנולוגיה, אבל שם יש גם עניין של מפרצי עצירה שחסרים.

הילה חדד: החברה מקימה היום בהנחית משרד התחבורה צוות אב לכל ניהול תנועת הסחורות.

הילה חדד: תראה, בשונה מרכב פרטי אין סיבה לנהל את תנועת הסחורות בשיטות, כל רכב כבד היום יש עליו או איתוראן או פוינטר או כלי אחר, אפשר לנהל את המודל של הרכבים הכבדים בשיטות הרבה יותר מתקדמות ועם הרבה יותר ידע ממה שיש על הרכב הפרטי.

הילה חדד: אנחנו היום מקימים את המערכות האלה בשיתוף עם הוועדה שהוקמה לאחרונה במשרד התחבורה, יהיה לנו ראש אגף שזה כל ייעודו, לטפל ברכב הכבד.

הילה חדד: כי זו סוגיה אחרת, זה גם ענין של לוגיסטיקה.

הילה חדד: צריך להבין שאלה שיקולים אחרים לחלוטין מהשיקולים שמנחים אנשים שמשתמשים בכביש, זה שימוש אחר לחלוטין ברשת.

הילה חדד: אנחנו עושים ניסוי לנושא של הפגיעה בגשרים, זו גם בעיה שהולכת ומתגברת.

הילה חדד: שוב, העומס על הכבישים מגביר את כל הבעיות האלה.

הילה חדד: נושא של מנופים שלא מקופלים כמו שצריך ופוגעים בגשרים, זה מסכן גם את נהג המשאית עצמו, זה מסכן את עוברי הדרך לידו וזה מסכן גם את מי שמשתמש בגשר מעליו וגורם לנו לבזבז הרבה מכספי משלם המיסים לתיקון של הגשרים האלה במקום על תיקונים אחרים בתשתית שדחופים יותר.

הילה חדד: אלה כמה דוגמאות.

הילה חדד: התחלתי ואני אסיים, בסוף בשביל להטמיע טכנולוגיות אנחנו צריכים תשתיות טובות.

הילה חדד: תשתיות טובות אלה תשתיות סלחניות, עם הפרדות, עם מערכות בטיחות, ללא בורות.

הילה חדד: זה בבסיס של הדברים, וכדי לעשות את הדברים האלה צריך לתחזק את התשתיות שאנחנו מקימים במדינת ישראל, צריך לוודא שתקציב האחזקה לאורך השנים לא נפגע ולא נשחק בצורה מאוד מאוד מהותית כמו שקרה בשנים האחרונות, כי אז יהיו טכנולוגיות אשר יהיו, רכב שייכנס לבור עלול לאבד שליטה, עם כל מערכת שלא תהיה, ולעשות תאונת דרכים.

הילה חדד: וזה בסוף הבסיס.

הילה חדד: אז צריך לדאוג לטכנולוגיות ואנחנו לגמרי שם אבל אנחנו גם צריכים לזכור שבסוף צריך לתחזק את מערכת הכבישים בצורה מיטבית וצריך כסף כדי לעשות את זה.

בועז טופורובסקי: תודה הילה.

בועז טופורובסקי: אני לוקח את הסיומת שלך ועובר לאריאל הבר ממשרד האוצר.

בועז טופורובסקי: אני אשמח שתתייחס למה שנאמר כאן, קודם כל הילה סיימה עם הנושא של תקציב לתשתיות שצריך להעלות אותו, אבל אני רוצה שתתייחס גם בבקשה לנושא של פתרונות בהטבות מיסוי ומכסים לכל מה שקשור לאמצעי בטיחות טכנולוגיים.

אריאל הבר: בוקר טוב.

אריאל הבר: כל מה שקשור למיסוי ומכסים אני לא כל כך הכתובת, צריך לפנות לרשות המסים שהם גם יושבים במשרד האוצר אבל זו פונקציה טיפה אחרת.

אריאל הבר: לגבי מה שהילה העלתה, זה לא דיון תקציבי עכשיו.

אריאל הבר: הגענו לסיכומים תקציביים עם משרד התחבורה לגבי תקציבי האחזקה, התקציבים האלה ניתנו במלואם ואני לא רואה איך עוד אפשר להרחיב בנושא הזה.

בועז טופורובסקי: היום אתה קואופרטיבי מתמיד - -

אריאל הבר: כרגיל.

אריאל הבר: כן.

בועז טופורובסקי: הבנתי.

בועז טופורובסקי: אתה לא יכול לענות בשם רשות המסים?

אריאל הבר: אני לא רוצה לענות על דברים שאני לא מכיר.

בועז טופורובסקי: אין כאן מישהו מרשות המסים.

בועז טופורובסקי: חבל.

בועז טופורובסקי: טוב.

בועז טופורובסקי: אליצח דמבינסקי סמנכ"ל טכנולוגיה ומשנה למנכ"ל נתיבי איילון בבקשה.

אליצח דמבינסקי: תודה על רשות הדיבור.

אליצח דמבינסקי: עיקר העיסוק של נתיבי איילון, בשונה טיפה מנתיבי ישראל - - - נתיבי איילון מפעילה עבור משרד התחבורה את מרכז הניסויים באשדוד, כשאנחנו מבצעים המון ניסויים בעולם הבטיחות והטכנולוגיה.

אליצח דמבינסקי: אנחנו מחלקים את העולם שלנו לשניים: גם פתרונות למחר בבוקר בעולם שבו הרכב הוא עדיין לא אוטונומי, במציאות שאנחנו נמצאים בה היום, וגם כמו שמאיה אמרה קודם כשמסתכלים קדימה לעבר השילוב של רכבים אוטונומיים ברכבים רגילים ועד שנגיע לרכבים אוטונומיים מלאים.

אליצח דמבינסקי: יש המון חברות טכנולוגיות שמגיעות לעשות ניסויים, חלקן בשלות, ואז מטמיעים אותם בכבישי ישראל, משרד התחבורה ומשרד האוצר אגף תקציבים מאוד תומכים בזה, ומטמיעים לא מעט פתרונות גם בתשתית וגם אצל משתמשי הדרך.

אליצח דמבינסקי: בנוסף לזה וכמובן בעידוד של המשרד, יש המון מכרזים היום שנמצאים באוויר בדיוק בנושא הזה של בטיחות, גם בנושא של תחבורה ציבורית, התפרצויות לנת"צים של משתמשי דרך, של קורקינטים, אופניים, הולכי רגל וגם בפרויקטים משותפים שאנחנו עושים יחד עם הרלב"ד בערים אדומות.

אליצח דמבינסקי: צריך להבין שיש מקומות שיש בהם תאונות אז אנחנו יודעים, אפשר לגלות את הסיבה של התאונה ולטפל בה, אבל יש גם מקומות שיש בהם הרבה – כפי שאמרה מיטל קודם – כמעט תאונות, ואת המקומות האלה אנחנו גם מנסים לאתר, לנטר, ובסוף עושים שינויים כדי למנוע את התאונה הבאה.

אליצח דמבינסקי: זה משהו שאתם לא רואים אותו כי בסוף מנעו את התאונה הבאה והיא לא קרתה, אבל זה לפעמים באמצעים טכנולוגיים ולפעמים באמצעים מסורתיים.

אליצח דמבינסקי: זה יכול להיות משילוט דרך באמפר ועד מצלמה שמשדרת משהו.

אליצח דמבינסקי: זו פעילות שקורית כל הזמן.

אליצח דמבינסקי: אנחנו כבר היום מבצעים במרכז הניסויים, ניסויים ב-G5 יחד עם קורקינטים ואופניים דו גלגליים כדי לתת כבר היום התראות לרכבים.

אליצח דמבינסקי: אני חושב שצריך תמיד לאזן בין הרצון שלנו להטמיע טכנולוגיות ולהביא טכנולוגיות חדשות, לבין זה שלא כולן בשלות ובסוף כדי לא לייצר נזק, הטכנולוגיה היא אמצעי, היא לא מטרה, וחשוב שנבין את זה כשאנחנו מסתכלים על העולם הזה.

בועז טופורובסקי: תודה.

בועז טופורובסקי: ובסיור שעשינו באשדוד במרכז הניסויים החדש יחד עם מנכ"ל משרד התחבורה זה נראה מאוד מבטיח.

בועז טופורובסקי: כחלק מהסיכום אני אבקש פירוט על כך.

בועז טופורובסקי: רחלי טבת ויזל, מנכ"לית הרלב"ד, שהתבשרנו שהיא מנכ"לית הרלב"ד היוצאת עוד מעט כי קיבלת מינוי מאוד חשוב, לא חשוב כמו המאבק בתאונות הדרכים, אבל חשוב.

רחלי טבת-ויזל: בינתיים אני אתכם ואנחנו ממשיכים לעבוד על התכנית הלאומית ונדבר על זה כרגע.

רחלי טבת-ויזל: אבל תודה.

רחלי טבת-ויזל: תראו, מה שאנחנו שומעים היום בדיון והוא מאוד מעניין, זה קצה קצהו ממש זעיר של מה שאנחנו שומעים מדי יום.

רחלי טבת-ויזל: מדי יום יש פניות לרלב"ד בנושאים שונים שקשורים לחדשנות וטכנולוגיה במגוון מאוד רחב של נושאים, חלק מהפתרונות באמת נשמעים נהדרים וחלק הם בלתי מבושלים בעליל, חלק כבר עד כמה שאנחנו יכולים, אנחנו מפנים ועושים שידוכים עם משרד התחבורה וגופים אחרים, עובדים עם נתיבי איילון, עם נת"י, עם כל מה שאפשר.

רחלי טבת-ויזל: מה שאני חושבת, ח"כ טופורובסקי, ואני מתארת לעצמי שמשרד התחבורה יעלה אחרי, כי זה מה שהם עושים, מה שצריך לעשות זה להתכנס לתהליך מאוד מאוד סדור של כל אחת מהטכנולוגיות האלה כי יש אין סוף רעיונות.

רחלי טבת-ויזל: זאת אומרת שצריך להיות איזה שהוא ריכוז, הוצאת קולות קוראים, משרד התחבורה עשה את זה עם מסיחי דעת ועם שכחת ילדים ברכב ונתיבי איילון עושים את זה, הוצאת קולות קוראים בצורה מסודרת על פי נושאים, הערכה בוועדות ניסויים מסודרות לפי איזו מתודולוגיה סדורה שלפני שעוד הולכים לסיפור של התקן, נותנים תו בטיחות, על פי מתודולוגיה סדורה בכדי להבין שזה באמת תורם ולא פוגע בבטיחות בדרכים, ואחר כך לעבור למודלים של יישום והטמעה.

רחלי טבת-ויזל: אנחנו מציעים רשימה של נושאים שמבחינתנו צריך קודם כל להתמקד בהם, זה נושא הסחי דעת, דיברו על זה פה גם מסייברוואן, ואנשים נוספים, הסחי דעת ועייפות, זה כבר הרבה יותר מהסיפור של הפלאפון.

רחלי טבת-ויזל: רובנו נוסעים עם רכבים שהמערכות שם מתקדמות והן גם מבחינת הסחי דעת בצורה מאוד משמעותית, הנושא של ניהול המהירות – ועוד שניה נדבר על התכנית הלאומית – אבל ניהול המהירות, הורדת המהירויות בעיקר בתווך העירוני הוא קריטי להצלחה להורדת נפגעים ותאונות דרכים.

רחלי טבת-ויזל: אמרו פה נכון שלספור הרוגים זה לא נכון, צריך לספור הרוגים ופצועים קשה ובכלל נפגעים, והאירוע העירוני הוא האירוע המרכזי שמטריד אותנו בכבישים הבין-עירוניים גם המשטרה וגם נת"י עובדים ומורידים.

רחלי טבת-ויזל: אנחנו נשארים באמת עם האירוע העירוני, הסיפור של ניהול המהירות הוא קריטי, גם פה האירוע הטכנולוגי הוא סופר-משמעותי.

רחלי טבת-ויזל: ניהול מהירות זה אומר טכנולוגיה, רכבים שיודעים לדבר אחד עם השני ועם הרמזורים ועם עמודי התאורה ועם איזה שהוא מקום שבו מייצבים את הכל.

רחלי טבת-ויזל: אני מאוד מסכימה עם מיטל להבי מעירית תל אביב, צריך לתת לרשויות המקומיות יותר ויותר אפשרויות על מנת לנהל את האירועים האלה בתווך העירוני, הנושא של תפיסת הסיכון בעיקר לרוכבי אופנוע, שירות לנהיגה ואכיפה חכמה ואוטומטית.

רחלי טבת-ויזל: זאת רשימה חלקית מבחינתי, אבל צריך להתמקד בה וצריך ללכת לפי איזו שהיא רשימה סדורה.

רחלי טבת-ויזל: אנחנו מדברים, ושמעתם אותי לא אחת ועובדים על זה ואני מניחה שממש תוך חודש וחצי נגיש את התכנית הלאומית לבטיחות בדרכים 50-30 שמטרתה להביא לכך שב-2030 במדינת ישראל יש לנו לפחות 50% פחות הרוגים ופצועים קשה מאשר בשנה הזאת.

רחלי טבת-ויזל: אנחנו סבורים ששוב, צריך לעבוד לפי משהו שהוא סופר סדור, עם מתודולוגיה סדורה, להכניס את כל הנושאים האלה לתוך התכנית הלאומית ואז לצאת לגבי כל נושא ונושא.

רחלי טבת-ויזל: משרד התחבורה, ואני מתארת לעצמי שעינת תתייחס לזה, הקול הקורא להסחי דעת של משרד התחבורה אמור לפתור הרבה יותר מאשר רק בעיה של פלאפון.

רחלי טבת-ויזל: זה פלאפון, ועייפות, ויש חברות שיודעות לעשות את זה ועושות את זה מצוין.

רחלי טבת-ויזל: צריך לרכז את זה, לעשות את הניסויים המתאימים, רגולציה ולהתקדם.

רחלי טבת-ויזל: לעתים גם אפשר אפילו בלי רגולציה.

רחלי טבת-ויזל: לכן ח"כ טופורובסקי, אני חושבת שמה שהכי חשוב פה זה להגיע לאיזה שהוא מנגנון סדור, אני בטוחה שמשרד התחבורה ידבר על זה עכשיו כי הם בדיוק על זה, זה חלק מהתכנית הלאומית.

רחלי טבת-ויזל: אנחנו מברכים כל חברה פה שפונה, לנו יש שיתוף פעולה מצוין, כמו שאמרה מיכל, עם הטכנולוגיה של שומרי הדרך, אבל זו רק טכנולוגיה אחת.

רחלי טבת-ויזל: יש כל כך הרבה טכנולוגיות מצוינות שצריך לקדם אותן בברכה, לעשות את הניסויים המתאימים ולצאת איתם לדרך.

רחלי טבת-ויזל: תודה.

בועז טופורובסקי: רחלי תודה רבה.

בועז טופורובסקי: עוד מעט עינת תתייחס לאיך אנחנו דואגים שהרגולציה תהיה מאפשרת, על תהליכים סדורים דיברו לפני כן, הטכנולוגיה מתקדמת מהר מדי בשביל תהליכים סדורים לפעמים, לפעמים גם התהליכים הסדורים צריכים להיות מאוד מהירים.

בועז טופורובסקי: אבל אני כן מבקש מכאן, וזה גם יהיה בדברי הסיכום, שבתכנית של ישראל 2030 שאת עומלת עליה יחד עם הרבה מאוד אנשים, תכניסו את האפשרות הזאת של ההתפתחות הטכנולוגית וההטמעה שלה בהתאם למהירות שקורית.

רחלי טבת-ויזל: ברור.

רחלי טבת-ויזל: זאת הכוונה.

רחלי טבת-ויזל: עינת סגל ממשרד התחבורה.

רחלי טבת-ויזל: בבקשה.

רחלי טבת-ויזל: כל הנושאים התכנסו אליך, יש לך הרבה נושאים.

עינת סגל: התאפקתי כל הדיון.

עינת סגל: קודם כל צהריים טובים לכולם.

נתי ביאליסטוק: אדוני, אתה ויתרת על זכות הדיבור שלי?

בועז טופורובסקי: ננסה להגיע אליך.

תמר: גם משרד המשפטים מבקש להתייחס.

בועז טופורובסקי: ננסה להגיע אליכם.

בועז טופורובסקי: בבקשה עינת.

עינת סגל: קודם כל אני רוצה להכניס את הדברים לפרופורציות ומאיה התחילה עם זה לפניי.

עינת סגל: אנחנו מדברים על מהפכה.

עינת סגל: זה לא משהו שדורש אסדרה רגולטורית קטנה, זה משהו שדורש ראייה הוליסטית ברמה של מדינה, ברמה לאומית.

עינת סגל: זה לא רק תכנית של משרד התחבורה, אנחנו צריכים לרתום לכאן את כל הגופים הרלוונטיים ויש המון גופים רלוונטיים, ואנחנו מסתכלים על זה כך.

עינת סגל: לצורך העניין הקמנו עכשיו את ועדת ההיגוי בראשות מנכ"ל משרד התחבורה ששותפים בה כל מי שיש לו יד ורגל בנושא הזה ויכול להשפיע וצריך להשפיע ומחוייב להשפיע.

בועז טופורובסקי: והיא מתכנסת?

בועז טופורובסקי: כי לפעמים ועדה שיש בה הרבה מאוד אנשים - - -

עינת סגל: היא מתכנסת, היום בבוקר היה דיון.

עינת סגל: אני באתי ישר מהדיון, אפילו יצאתי באמצע לצערי, אבל היא מתכנסת.

עינת סגל: הוקמו שישה צוותי עבודה, כי בסוף אנחנו לא צריכים רק להגות הגיגים ודיונים, אלא צריכים לעשות.

עינת סגל: שזה בעצם מבחינתנו האמירה.

עינת סגל: ששת הצוותים כוללים צוות רגולציה, שהוא מבחינתי הצוות המשמעותי ביותר כי בסופו של דבר כל שאר הצוותים מתכנסים אליו, צוות תקציב, צוות משפטי, צוות נסיעות שיתופיות, מטענים ונסיעות בשכר, צוות ניסויים וצוות סייבר.

עינת סגל: כבר משמות הצוותים אתם מבינים כמה זה רחב וכמה זה דורש ראייה מערכתית ברמת מדינה, אפילו בין-לאומית הייתי אומרת.

עינת סגל: יש לנו נציגים בצוותים גם ממשרד ראש הממשלה, מהאוצר, משפטים, משטרה שהיא מאוד רלוונטית, הרשות לחדשנות כמובן, שוק ההון, המועצה הלאומית לכלכלה, מינהלת תחליפי דלק, רשות הסייבר, נתיבי ישראל, כולם שותפים בצוותים האלה ולוקחים חלק פעיל.

עינת סגל: נדרשת יצירתיות בדרגות מאוד מאוד גבוהות ואני חושבת שאנחנו עושים את זה.

עינת סגל: אני חייבת לציין שלצד זה, אוקיי, יש ועדת היגוי וכולי, אבל כל הפעילות החלה עוד הרבה לפני.

עינת סגל: אנחנו למעשה כבר שלוש שנים מאשרים רכבים אוטונומיים, סמי-אוטונומיים מדרגה 3 לעלות על הכביש, והם נוסעים על הכביש.

עינת סגל: היום יש לנו 20 רכבים שנוסעים על הכביש, של שלוש חברות עיקריות ובתהליך מאוד סדור שמאפשר לנו היום דרך אגב להיות בסיס ובסיס איתן אפילו, לכל העבודה הזו של הצוותים, לאיך אנחנו קולטים רכב.

עינת סגל: חוץ מלקלוט את הרכב אנחנו צריכים להסתכל עכשיו איך הוא מדבר עם שאר ההיבטים, לצורך העניין איך הוא מדבר עם רכב טיפש, ישן, שהוא לא רכב אוטונומי, איך הוא מדבר עם התשתיות והזכירה הילה כמה פרויקטים, איך הוא מדבר עם השוטר, שוטר תנועה במקום רמזור, איך הוא מתייחס, הוא יודע לקרוא אותו, יודע לדבר איתו, יודע לשוחח איתו?

עינת סגל: לא.

עינת סגל: ואלה רק דוגמאות.

עינת סגל: צריכים להבין שהתשתית מאוד מאוד חשובה, סביבת העבודה של הרכב האוטונומי שנאלץ בשלב ראשון להתנהל בעולם שהוא מעורב, שזה עוד יותר מאתגר אותנו, ואנחנו שם כדי לתת את המענה לדברים האלו והתחלנו לבנות תהליכים סדורים, ואני רוצה להגיד גם שאנחנו מתקדמים לעומת שאר מדינות העולם, כי גם איפה שמותר היום לנסוע ברכב בלי נהג לצורך העניין, ארצות הברית ורוסיה, זה לא משהו עם רגולציה חזקה או מוסדרת אלא זה על בסיס הצהרות יצרנים ומפתחים, שזה משהו אחר לגמרי.

בועז טופורובסקי: אוקיי.

בועז טופורובסקי: ולנושאים שעלו כאן?

עינת סגל: עכשיו נדבר גם על הנושאים שעלו כאן.

עינת סגל: רק עוד דבר כללי, יש מצבים של טכנולוגיות שאפשר לקדם בלי קשר לרגולטור ואני אתן דוגמה, מערכת היסח דעת, וסייברוואן התחילו לעשות את זה ואנחנו מלווים ובודקים את זה כי אנחנו יכולים ללמוד משם.

עינת סגל: התחילו לעשות פיילוט עם צה"ל, מצוין, אפשר לעשות עם ציי רכב, אף אחד לא יוצר להם חסמים, הם יכולים לעשות את זה ועושים.

בועז טופורובסקי: נכון, אבל אותנו כוועדה מעניין שאם זה משהו שמציל חיים זה יגיע לא רק למי שיש לו כסף לממן את זה אלא יגיע לכמה שיותר נהגים.

עינת סגל: אין בעיה, אבל אתה צריך קודם כל להוכיח גם את המערכת ולבדוק אותה ולהסיק מסקנות, ולא סתם להכניס משהו שבסופו של דבר יכול אפילו לפגוע, כי מערכות יכולות גם לפגוע ולהשפיע על מערכות הרכב, או להתנהל לא טוב עם ממשקים.

בועז טופורובסקי: כן, אבל כאן בגלל שאנחנו מדברים על חיי אדם, לקורונה עושים חיסון מהר, אנחנו רוצים גם בזה לעבוד כמה שיותר מהר.

עינת סגל: אני חושבת שאנחנו עובדים באמת בתהליכים מואצים ולא סתם אני אומרת, הנה, עכשיו אנחנו לקראת ניסוי עם נהג שיוצא מסביבת ההגה.

עינת סגל: אנחנו מתקדמים כבר לשם.

עינת סגל: הוא יושב ליד.

בועז טופורובסקי: יפה.

בועז טופורובסקי: אוקיי.

בועז טופורובסקי: רשמתי גם לגבי שניות ברמזורים של הדובר הראשון.

עינת סגל: אני גם רשמתי מלא דברים.

עינת סגל: כל נושא התשתיות, עידו נמצא איתנו ואשמח אם הוא יתייחס לנושא הזה.

עינת סגל: אני מנהלת אגף הרכב, והוא יותר בקיא.

עינת סגל: הוא יתייחס בהמשך לנושא של הרמזורים ומיפוי תשתיות.

עינת סגל: אני אתייחס לכמה דברים שעלו כאן.

עינת סגל: קודם כל מצלמה לאחור, גם המקרים המזעזעים שקורים, באירופה בעצם הרגולטור מחייב כבר ביולי 2022 מצלמה בכל רכב, רכב מדגמים חדשים.

בועז טופורובסקי: אנחנו הולכים לאמץ את זה גם?

עינת סגל: בוודאי.

עינת סגל: ואנחנו גם מקדימים אותם אפילו.

עינת סגל: כי מבחינתי, שכבר עכשיו היבואנים יביאו מצלמות ולא רק עם מצלמות, עם מצלמות אוטומטיות, שלצורך העניין החיישנים עוצרים את הרכב, מתערבים ברכב, בדיוק כמו שהיה לנו את שמירת המרחק מלפנים שהיה בהתחלה רק התראה.

בועז טופורובסקי: בכל רכב גם ביונדאי i10 למשל?

עינת סגל: לא זה עידוד.

עינת סגל: שים לב למה שאמרתי, כי אני לא יכולה לחייב אם אין חיוב באירופה.

עינת סגל: אני לא יכולה לחייב את היבואנים.

עינת סגל: אני כן יכולה לעודד ולתמרץ אותם על זה, והנוהל שעדכנתי בוועדת טכנולוגיה, נוהל 03-13 שהוזכר כאן כמה פעמים בעצם מעודד את היבואנים להביא רכבים עם מערכות מתקדמות כשהדגש שלנו הוא על אוטונומיות, כי גם אם יש התראה ובסוף הנהג לא מתייחס לזה או לא מספיק כי הוא אדם אנוש - - -

בועז טופורובסקי: יעודד באיזה מובן?

בועז טופורובסקי: במובן של הניקוד במיסוי?

עינת סגל: כן.

בועז טופורובסקי: זה יפה, וזה חשוב.

עינת סגל: כן.

עינת סגל: זה משהו חדש שבעצם הכנסנו השנה, את הבלימה האוטומטית לאחור.

בועז טופורובסקי: אם סך הכל המערכות עולות 4,000 למשל, וסך הכל כל הניקוד מאפשר הנחת מיסוי של 2,300 שקל, יכול להיות אולי שזה עוד פעם יגרום לכך שרק רכבים בסכומים של 200,000 שקל ומעלה זה יהיה רלוונטי אליהם.

עינת סגל: אני רק אסביר ואסבר את האוזן.

עינת סגל: לפעמים מדובר רק באיזה צ'יפ או איזו שהיא מערכת אלקטרונית שלא עולה הרבה כסף, שמכניסים לרכב.

עינת סגל: ולכן העלויות ליבואן הן לא ברמות גבוהות, כי הרכב כבר מפותח, המערכת מפותחת אצל היצרן, זה בסך הכל להוסיף עוד איזה שהוא רכיב אלקטרוני שלא עולה הרבה כסף, כדי לייצר בסוף את הבלימה הזו או את המערכת האוטונומית.

בועז טופורובסקי: לכן אני אומר שאם נחייב את זה הוא יהיה חייב להביא.

בועז טופורובסקי: אם נעודד את זה, הוא יביא את זה רק במסגרת מי שקונה רכב משודרג-משודרג עם עוד הרבה דברים אחרים.

עינת סגל: אבל שוב, הוא רוצה בסופו של דבר לקבל הנחת מיסוי וזה לא משנה אם זה לרכב יוקרתי או רכב פחות יוקרתי.

עינת סגל: כל דגם שהוא יכניס עם מערכות כאלה, הוא יקבל הטבת מס.

בועז טופורובסקי: אוקיי.

עינת סגל: דברים נוספים שהכנסנו השנה בנוהל הזה, זה התראה על עייפות והיסח דעת ומערכת למניעת שיכחת ילדים, דברים שיש לנו כבר משנים קודמות – מערכת אקטיבית למניעת סטייה מנתיב, בדגש על אקטיבית, מערכת בלימה אוטומטית בעת חירום, שיוט אדפטיבי, זיהוי הולכי רגל, זיהוי רוכבי אופניים ואופנועים, זיהוי כלי רכב בשטח מת.

בועז טופורובסקי: וכל זה במסגרת העידוד?

עינת סגל: כל זה במסגרת נוהל 03-13.

עינת סגל: מצלמות רברס כבר יש לנו מזמן.

בועז טופורובסקי: ומה עם שטח מת?

עינת סגל: שטח מת אמרתי, גם.

עינת סגל: מערכות זיהוי כלי רכב בשטח מת, אבל זה לרכב הפרטי.

עינת סגל: תיכף אדבר גם על הרכב הכבד.

עינת סגל: חיישנים לחגירת חגורות בטיחות מאחור, אפרופו התאונה האחרונה שהייתה, שהם לא היו חגורים, מערכת לזיהוי תמרורי מהירות.

עינת סגל: אלה הדברים שאנחנו מעודדים ב-03-13 ברכב חדש למעשה, שמייבאים.

בועז טופורובסקי: זה במסגרת העידוד.

בועז טופורובסקי: מה עם ה-WP29 שנאמר?

בועז טופורובסקי: האו"ם?

עינת סגל: אוקיי.

עינת סגל: אז קודם כל כדי להיות חברים ולא רק צופים, שדרך אגב גם אנחנו מאוד היינו רוצים את זה, זה דורש חתימה על אמנה וויתור על תקנות תעבורה ישראליות, סתם לדוגמה, תקנה 168, כי אנחנו נהיה כפופים בעצם לכל הרגולציה האירופאית.

עינת סגל: זה לא משהו שכרגע - - - ברמה האסטרטגית.

בועז טופורובסקי: האצלת סמכויות לרשויות מקומיות?

עינת סגל: קודם כל זה לא אני, האצלת סמכויות, אבל אנחנו מבחינתנו מעודדים, במיוחד לאור הנושא של המיקרו מוביליטי והאופניים.

בועז טופורובסקי: זה משרד בטחון פנים נכון?

עינת סגל: כן.

עינת סגל: אבל אנחנו בשמחה, מעודדים את זה.

בועז טופורובסקי: אוקיי.

בועז טופורובסקי: רצית עידו יגיד משהו?

עינת סגל: כן.

עינת סגל: לגבי רמזורים ומיפוי תשתיות שהוזכרו בדיון.

עידו רוזנבלום: אני אתייחס בזריזות.

עידו רוזנבלום: מיפוי תשתיות, הילה כבר התייחסה לפיילוט שהיא מוציאה כרגע, שמשרד התחבורה מוציא באמצעות נתיבי ישראל, למיפוי של כל הצבע.

עידו רוזנבלום: כמובן שאחרי זה על מנת לשמר את הצבע נצטרך תקציבי אחזקה גדולים יותר מהתקציבים הקיימים.

עידו רוזנבלום: לגבי רמזורים וספירה לאחור, הדרך שבה אנחנו עובדים כרגע גם עם נתיבי אילון וגם עם נתיבי ישראל זה באמצעות שורה של מכרזי אתגר ואתגרים למציאת טכנולוגיות, כשאנחנו לא מגדירים את הפתרון הרצוי, אנחנו מגדירים את הבעיה ונותנים לשוק להציע הצעות לפתרון.

עידו רוזנבלום: רק עכשיו התפרסם מכרז אתגר לבטיחות בנתיבי תחבורה ציבורית, ככל שיש פתרון כמו ספירה לאחור ברמזורים שהוא חושב שהוא עונה על אחד האתגרים, כמובן שהוא מוזמן להגיש ואנחנו גם מסייעים עם הרגולציה על מנת לבחון את הפיילוט, בהמשך גם על מנת להטמיע את זה באופן מלא.

בועז טופורובסקי: כן אבל אם אנחנו לא נחייב זה לא יקרה.

בועז טופורובסקי: זה לא שפתאום יהיה פה ושם רמזורים, זה משהו שאנחנו צריכים לחייב לדעתי.

בועז טופורובסקי: או להאציל לרשויות המקומיות את האפשרות לעשות את זה בעצמן.

עידו רוזנבלום: רשויות מקומיות מתוקף היותן רשות תמרור מקומית מצד אחד יש לה הרבה מאוד סמכויות והיא יכולה לבקש גם מהמפקח המרכזי או מהרשות המרכזית להטמיע טכנולוגיות, וניתן לאשר את זה.

עידו רוזנבלום: אני חייב להגיד, ואני אומר את זה באמירה מהצד, וככל שרוצים לפתוח את זה אני אשמח, אבל לא נראה לי שזה מתאים לעכשיו, יש גם ספקות לגבי הטכנולוגיה של ספירה לאחור ברמה של בטיחות, לדוגמה כשרכב מגיע במהירות והוא רואה שנשארו לו מספר מועט של שניות, הרבה פעמים הוא יאיץ על מנת לעבור את הצומת.

עידו רוזנבלום: מחקרים שאני קראתי מהעולם לא בהכרח מראים שזה מפחית תאונות דרכים, אבל שוב, בגלל זה אני כן אשמח לקדם את זה כפיילוט ככל שיוגש מענה רלוונטי וזה יעמוד בקריטריונים, וניתן יהיה אחרי זה יהיה לנהל דיון האם להטמיע את זה בצורה רחבה יותר.

בועז טופורובסקי: תודה עידו.

בועז טופורובסקי: נטליה מרשות המסים, יש הטבות מס נוספות או חדשות שאתם רוצים לעזור ולעודד טכנולוגיה מצילת חיים בדרכים?

נטליה מירוניצב: יש לנו הטבות מס במס קניה שאמורות להסתיים בסוף החודש, זו הוראת שעה שפוקעת.

בועז טופורובסקי: ויש הארכה שלה?

נטליה מירוניצב: אנחנו פועלים להאריך אותה.

נטליה מירוניצב: לגבי התוכן של איזה מערכות מקבלות ניקוד, זה נקבע במשרד התחבורה, בהתייעצות איתנו.

בועז טופורובסקי: זה יש לי, השאלה אם יש כוונה להוסיף עוד.

נטליה מירוניצב: יש עדכונים, בשנה הקרובה הכנסנו שלוש מערכות חדשות שזו מערכת למניעת שכחת ילדים, בלימה אוטומטית בעת נסיעה ברברס ומערכת שבודקת ערנות נהג בזמן הנסיעה ומתריעה אם יש מאפיינים של חוסר ערנות.

נטליה מירוניצב: כרגע זה נכנס לדיווח, היבואנים מתחילים לדווח ונראה איך זה יתפתח.

בועז טופורובסקי: תודה.

בועז טופורובסקי: תמרה לב ממשרד המשפטים, יש לך משהו להגיד?

תמרה לב: תודה.

תמרה לב: אני מיעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ואני מובילה את הצוות אצלנו שאחראי על אסדרת הרכב האוטונומי.

תמרה לב: לדיון יש שני ראשים, אחד הפחתת פגיעה בחיי אדם באמצעות טכנולוגיות וההתמקדות היא ברכב האוטונומי, אז אני רק אגיד כמה מילים על התזכיר שהזכרת, כי בעצם אף פעם לא דיברו עליו בכנסת.

תמרה לב: צריך להבין שהטכנולוגיה והרגולציה במקרה הזה ספציפית הולכים אחד ליד השני, אין פה טכנולוגיה שהרגולציה עוצר אותה.

תמרה לב: אנחנו ממש מנסים ללכת יחד עם הטכנולוגיות ומצד שני לא לגרום נזקים, לא לטכנולוגיות שיתפתחו לכיוונים לא נכונים וגם לא להעלות דברים לא בטוחים על הכביש.

תמרה לב: ברור לכולם שהרכב האוטונומי מצד אחד שהוא פוטנציאל מדהים להפחית תאונות, להגדיל נגישות, להפחית גודש, להיות הרבה יותר ידידותי לסביבה, זה נכון, ומהצד השני וזו הסיבה שאנחנו כל כך מעורבים, צריך להבין שהוא מעלה שאלות מאוד משמעותיות, קודם כל איך אנחנו יודעים שהוא באמת מספיק בטוח מבחינת הנוסעים, מי אחראי במקרה של תאונה, מי אחראי ברמה הנזיקית, מי לוקח את האחריות הפלילית, אין פה נהג שהוא אשם או לא אשם, אז אנחנו חייבים בעצם לבדוק מי עכשיו יקבל עליו את האחריות, מה קורה עם כל המידע שהרכב הזה אוסף, מידע על כולנו, האם הרכב הזה חשוף לפריצות סייבר.

תמרה לב: זו שורת שאלות שכל אחת מהן פותחת עולם שלם שהוא גם עולם מקצועי וגם עולם משפטי, ומהסיבה הזאת בעצם אנחנו לפני בערך חצי שנה, כשמשרד התחבורה רצה לקדם את הצעת החוק להסדרת הנושא הזה, באנו והצענו "בואו נתחיל קודם כל בחקיקה שתאפשר ניסוי".

תמרה לב: אני אומרת את זה רק כדי להסביר למי שפחות בקיא בתזכירים האלה.

תמרה לב: כל הרעיון של תזכיר חוק שפורסם הוא בעצם לנסות לייצר אוסף של ניסויים רחבים שיאפשרו להטמיע טכנולוגיות, יאפשרו להסיר חסמים רגולטוריים שקשה לנו להוריד אותם לגמרי, אבל אנחנו יכולים לצורך ניסוי להוריד אותם, ובעיקר יאפשרו לרגולטור ללמוד ולהתגמש תוך כדי שהניסויים האלה פועלים, ואז אם פתאום קורה משהו אפשר לעצור הכל, ואם הדברים משתכללים והולכים לכיוונים מסוימים אנחנו יכולים לזרום יחד איתם.

תמרה לב: לכן התזכיר שפורסם, אנחנו עובדים ומקווים שהוא יתקדם, המשמעות שלו היא בדיוק זה, לאפשר לכולם, כל מי שרוצה למשל נוכח כאן, ללמוד את הטכנולוגיה ולהתאים לה את הרגולציה ולא לחסום.

תמרה לב: אז אני חושבת שזה מאוד חשוב להבין את זה כך, אחרי שנוכל ללמוד את זה יהיה אפשר גם להתקדם עם רגולציה יותר רחבה, כללית וסופית.

בועז טופורובסקי: תמרה טובה רבה.

בועז טופורובסקי: נתי ביאליסטוק וגיל ביילין, אני רואה שביקשתם לדבר, אבל נגמר לנו הזמן ואני אשמח להפגש אתכם באופן אישי ולקדם את מה שרציתם לדבר עליו.

בועז טופורובסקי: אני רוצה לסכם.

בועז טופורובסקי: בסופו של דבר, אנחנו יודעים שאם היו מסתכלים על תאונות הדרכים כעל מלחמה, הכל היה מתקדם יותר מהר.

בועז טופורובסקי: ואני יודע שיש כאן כוונה מאוד טובה של הרבה מאוד אנשים, פקידים בכירים ובכירים פחות, נבחרי ציבור ואנשים שנותנים ממרצם ומזמנם הפנוי גם לנושא תאונות הדרכים, יש רצון מאוד טוב לקדם.

בועז טופורובסקי: הוצגו בפנינו טכנולוגיות מצילות חיים וחברות שמפתחות טכנולוגיות שיכולות להציל חיים, ואנחנו בהחלט רוצים לקדם את זה.

בועז טופורובסקי: שוב אני אומר, הוועדה חושבת שאם ממשלת ישראל הייתה מסתכלת על נושא תאונות הדרכים כאל מלחמה, כאל סכנה לאומית, כמו שזה באמת, כפי שנאמר כאן אנשים מתים בדרכים כל הזמן, בלי קשר לקורונה או לא קורונה, למלחמה או לשלום.

בועז טופורובסקי: אם ממשלת ישראל הייתה מתייחסת לזה כאל מלחמה הכל היה מתנהל יותר מהר, הכל היה מוטמע יותר מהר והעניינים היו נעשים מהירים יותר.

בועז טופורובסקי: הדבר הזה מקבל משנה תוקף לאור העובדה שנושא בטיחות בדרכים הוא נושא בין משרדי.

בועז טופורובסקי: אמנם משרד התחבורה והבטיחות בדרכים מרכז את כל הנושא של הטכנולוגיה בדרכים, אבל מעבר לרלב"ד יש את משרד המשפטים, משרד האוצר, וכפי שראינו אפילו במשרד האוצר יש כל מיני גופים שאחראים על זה, המשרד לביטחון פנים, השלטון המקומי, נתיבי ישראל שהם אמנם בתוך משרד התחבורה אבל הם חברה ממשלתית, ועוד ועוד משרדים, והדבר הזה דורש שתהיה עדיפות לאומית גבוהה לנושא הזה.

בועז טופורובסקי: סיכום הישיבה ממשיך עם הנושאים הבאים: הוועדה הבין-משרדית האמונה על קידום החקיקה הנוגעת להטמעת רכב אוטונומי תעדכן את הוועדה בהתקדמות ובתוצאות פגישותיה עד לתאריך ה-31 בדצמבר 2020.

בועז טופורובסקי: חברת נתיבי איילון תעדכן את הוועדה בחברות, בהיקף הניסויים ובהתפתחות של מרכז הניסויים אשר היא השיקה לאחרונה.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה יבחן את הרגולציה המתפתחת באירופה ויקדם תוך התאמות נדרשות רגולציה זהה בישראל.

בועז טופורובסקי: רשות שוק ההון יחד עם המפקח על הביטוח, המשרדים השונים וחברות הביטוח, יבחנו כיצד יש לתמרץ מצידן נהגים כדי שיתקינו מערכות בטיחות.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה יקדם בהקדם קולות קוראים על מגוון הטכנולוגיות המוצעות, ביטול היסח הדעת, תקן למושבי בטיחות לילדים, מכשיר המתריע על שכחת ילדים ברכב, ביטול שטחים מתים ברכבי משא ועוד ועוד תוך תחימת זמני היישום וההטמעה של אותן טכנולוגיות.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה ביחד עם הרלב"ד יבחנו הוצאת קמפיין לחשיבות ולעידוד התקנות אמצעים טכנולוגיים ברכב באמצעי התקשורת וברשתות החברתיות.

בועז טופורובסקי: בקמפיין ישתתפו כלל הגופים האמונים על נושא זה.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה יבחן חיוב התקנת מערכות בטיחות תואמות את סוגי הרכבים השונים, החל מהדו-גלגלי, רכבים פרטיים ועד רכבי משא ואוטובוסים, תוך בחינת סבסוד חלקי של האמור.

בועז טופורובסקי: שוב, אנחנו רוצים להבטיח שכלל הנהגים יזכו ליהנות מהבטיחות הטכנולוגית ולא רק אלה שידם משגת.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה ימציא תמריצים נוספים מלבד שיטת הנקודות בזיכוי המס, לשם הטמעת מערכות בטיחות מתקדמות ברכבים חדשים, לא רק היקרים שבשוק.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה ימשיך לעודד התקנות מערכות פסיביות ברכבים משומשים.

בועז טופורובסקי: אחת התאונות לפחות שהיו בסוף השבוע הייתה עם רכב של בן מעל ל-10 שנים וברור שבהתקדמות הטכנולוגית שקורית כל שנה יש הרבה טכנולוגיות שחסרות ברכבים ישנים וחייבים להתייחס לזה.

בועז טופורובסקי: קידום תקנות הטכוגרף – ועדת הכלכלה מחכה שהתקנות יגיעו אליה והיא תוכל לקדם את זה בהקדם.

בועז טופורובסקי: הוועדה קוראת לממשלת ישראל לקבוע יעד בו תתאפשר במדינת ישראל תחבורה אוטונומית נגישה ושיתופית לכלל האזרחים.

בועז טופורובסקי: אנחנו רואים איך התחבורה האוטונומית מתקדמת, נאמר לנו שיש כבר עכשיו מעל ל-20 רכבים אוטונומיים בשלב כזה או אחר שנוסעים בכבישים ברישיון משרד התחבורה.

בועז טופורובסקי: הטכנולוגיה מתקדמת ועם עידוד אנחנו חושבים שיכול להיות חזון למדינת ישראל, ויכול להיות האוונגארד בהטמעת רכבים אוטונומיים, דבר שישנה את המציאות לא רק בתחבורה אלא בגלל.

בועז טופורובסקי: בנושא התכנית הלאומית, הוועדה קוראת לרלב"ד להתייחס לקביעת רגולציה מאפשרת לטכנולוגיות, כי הרי התכנית הלאומית מדברת על 2030 ואנחנו רוצים שתהיה בה אפשרות מאוד גמישה ליישום והטמעת טכנולוגיות מתפתחות ושיתפתחו במערכת התחבורה וקידום הבטיחות בדרכים.

בועז טופורובסקי: תודה רבה לכל מי שנכח והשתתף בדיון.