ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 124, 2020-12-08 12:30

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לכולם ושלום ליושבות הראש של השדולה למען בעלי החיים בכנסת, חברות הכנסת תמר זנדברג ומרב מיכאלי, שנמצאות כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מקדישים היום את דיוני ועדת הפנים והגנת הסביבה לציון היום הבינלאומי למאבק על זכויות בעלי החיים שחל השבוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד שמחה שאתן מכבדות אותנו ולוקחות חלק בדיון המיוחד הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לצורך הדיון היום כאן אני הזמנתי סקירה מקיפה ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת בנושא אכיפת עבירות פגיעה והתעללות בבעלי חיים בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מיד אנחנו נשמע את עיקרי הדוח שכפי שאנחנו שמענו בדיון הראשון שאנחנו קיימנו בנושא הזה, את הכותרות שלו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המצב, מה אני אגיד לכם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מזעזע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש באמת ליקויים קשים מאוד בנושא של אכיפת חוק צער בעלי חיים בארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות שאחרי שנים של אקטיביזם בתחום הזה זה לא ממש מפתיע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה שבחצי השנה האחרונה, מאז הכניסה שלי לתפקיד, הספקנו להעביר שתי הצעות חוק פרטיות לטובת בעלי החיים וזאת למרות המציאות הפוליטית הכמעט משותקת שאנחנו מכירים, שבה כמעט שלא עברו הצעות חוק פרטיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העברנו את הסמכויות של חוק צער בעלי החיים, של האכיפה, מוועדת החינוך לוועדה שלי ומאז אנחנו הגדלנו בצורה משמעותית את כמות דיוני הפיקוח והאכיפה בנושא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסף העברנו, בעזרתה של חברת הכנסת שהייתה שותפתי, חברת הכנסת שרן השכל, את התיקון ההיסטורי לפקודת הכלבת שקובע שכלב מחוסן שנשך לא ייאלץ להישלח להסגר רשותי לתקופת הסגר אוטומטית ויוכל למלא את ימי ההסגר שלו בבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי כלב הוא בן משפחה ובן משפחה לא שולחים להסגר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסף גם השגנו תקציבים ייעודיים להגדלת תקנים למניעת התעללות בבעלי חיים וכפי שכבר אמרתי, הגדלנו משמעותית את הדיונים בנושא הזה, אבל זה ממש ממש ממש לא מספיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעשור האחרון, בזמן שמדינות מפותחות רבות עברו שינוי תפיסתי ביחס שלהם לבעלי חיים אנחנו לא רואים בישראל איזה שהוא שינוי ביחס לחלשים ביותר וזה חייב להשתנות, לעבור משלבים של הצהרות וכוונות לשלב של מעשים וחוקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך לעשות את הכול על מנת להגביר את האכיפה, את הפיקוח, את הענישה כנגד אלימות והתעללות בבעלי חיים, להוקיע מהשורש את התופעה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהגיע הזמן שלבעלי חיים יהיה מעמד משפטי ייחודי להם, בעלי חיים הם לא חפץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנתונים הקשים שאנחנו נעסוק בהם תיכף מעידים על מדיניות של הזנחה והתעלמות במשך שנים ארוכות, כמות כל כך גדולה של תיקים שנסגרו או נגנזו, ששולחת מסר עקום לכל אותם עבריינים ולציבור שמותר להתעלל בבעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בחלק השני של הדיון הזה אנחנו נבקש ממשרד המשפטים להציג לנו את המתווה שלהם ליישום הדוח שעליו חתם לא מזמן היועץ המשפטי לממשלה ואז נרצה לשמוע הערות לגבי הדוח מכל הגורמים הרלוונטיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברות הכנסת, מיד אני אתן לכם דברי פתיחה, אבל מכבדת אותנו גם השרה להגנת הסביבה בזום ואנחנו ניתן לה את רשות הדיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה השרה גילה גמליאל.

גילה גמליאל: צהריים טובים.

גילה גמליאל: אני מברכת את חברת הכנסת, מיקי חיימוביץ', יושבת ראש הוועדה.

גילה גמליאל: באמת כיף לראות את הפעילות שלך וכמה שאת חרוצה ומקדמת דברים רבים וכיף לשתף איתך פעולה.

גילה גמליאל: וגם את יושבות ראש השדולה, האמת שהייתי אמורה להיות היום בשדולה שלכם למען בעלי חיים, חברות הכנסת מרב מיכאלי ותמר זנדברג, על העבודה שלכן בתחום ונמשיך לשתף פעולה.

גילה גמליאל: בחודש הבא אנחנו נציין 26 שנים לחוק צער בעלי חיים.

גילה גמליאל: אין ספק שמדינת ישראל עברה שינוי תודעתי נרחב ביחס לבעלי חיים בשנים הללו, המודעות עלתה ובית המחוקקים פועל יותר ויותר על מנת להיטיב עם בעלי החיים.

גילה גמליאל: כשרה להגנת הסביבה נושא בעלי החיים הוא אחד מנושאי הדגל שאני מובילה, גם ההגנה על בעלי חיים, גם שמירה על המגוון הביולוגי, וגם צריך לציין את עצם העובדה שראש הממשלה נתניהו מינה יועצת לזכויות בעלי חיים, טל גלבוע, שמובילה גם איתי הרבה מאוד מהתחומים, ואני באמת רוצה להודות לה.

גילה גמליאל: אני חושבת ששיתוף הפעולה הזה של כוח נשי שמוביל את התחום יכול לעשות פריצות דרך מאוד משמעותיות בנושא ואני רוצה לברך את כולכן הנוגעות בדבר.

גילה גמליאל: בחודש שעבר היינו בתחנה לחקר ציפורים בירושלים וערכנו שם דיון מקצועי במטרה לקדם את התיקון לחוק הגנת חיות הבר שיגיע לפתחה של הוועדה והכנסת, במידה שלא יהיו בחירות כמובן.

גילה גמליאל: גם הנושא של תמיכה בעמותות למען בעלי חיים שלהן הקצינו ארבעה מיליון שקלים.

גילה גמליאל: לצערנו בתקופת משבר הקורונה יש ירידה דרמטית בהכנסות של העמותות מתרומות, כך שזה יאפשר המשך פעילות, בוודאי צריך יותר משאבים ותקציבים לכך.

גילה גמליאל: במהלך השנה האחרונה המשרד נענה לקריאות חילוץ והצלה של בעלי חיים בסכנה מיידית בכל רחבי הארץ וגייסנו לשם כך תוספת תקציבית של 600,000 שקלים בעניין הזה ועוד 750,000 שקלים לטובת תוכניות חינוך והסברה בתחום במסגרות מהגן עד התיכון.

גילה גמליאל: גם זה סכום שצריך להרחיב אותו וכולי תקווה שהוא גם יגדל, שיהיה תקציב קודם כל.

גילה גמליאל: נושא כואב במיוחד שהציפה טל גלבוע, יועצת ראש הממשלה לזכויות בעלי חיים, שאותו אנחנו נקדם גם כן בקמפיין מודעות ציבורית, זה מלכודות הדבק שגורמות נזק רב וסבל רב לבעלי החיים.

גילה גמליאל: כאן ייצא קמפיין הסברה להעלאת המודעות שיעודד שימוש בקופסאות לכידה של מכרסמים במקום השימוש במלכודות הדבק.

גילה גמליאל: דברים נוספים בתחום השמירה על המגוון הביולוגי.

גילה גמליאל: ראשית הטלתי את האיסור על הציד של התור המצוי והשליו הנודד, שזה שני מיני ציפורים שהם בסכנת הכחדה, וגם עצרתי את הירי של פקחי רשות הטבע והגנים בכלבים משוטטים מחוץ לשמורות הטבע וגם בימים האלה, קיבלתי משוב מאוד רחב מהציבור, אני בוחנת את הנושא של שילוב דגי דקר הסלעים ודקר אלכסנדרוני ברשימת המינים המוגנים.

גילה גמליאל: אני חושבת שבשיתופי הפעולה בין חברות וחברי הכנסת אל מול המשרד להגנת הסביבה יש דברים נוספים ורבים שנצטרך לעתיד לבוא, אני בסך הכול חצי שנה בתפקיד, אני חושבת שהפוטנציאל הוא מאוד מאוד גדול, ועל כן אני ראשית מברכת על עצם הישיבה והדיון בנושא, אבל אני גם אשמח לקבל מכם בסוף התהליך את המסקנות בהיבטים קונקרטיים שגם המשרד להגנת הסביבה יכול להיות לכם לעזר.

גילה גמליאל: אז תודה רבה ושיהיה לכם יום פורה ומפרה, וכפי שאמרתם קודם, הזכויות של בעלי החיים, צריך לתת להם את הקדימות גם בבית המחוקקים וגם במשרדי הממשלה וגם במשאבים ובתקציבים.

גילה גמליאל: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, גברתי השרה, ועל כל מה שאת עושה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, חברת הכנסת תמר זנדברג, יושבת ראש השדולה למען בעלי חיים.

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: קודם כל באמת תודה, מיקי ומרב, שבאמת לא ויתרנו על השדולה החברתית סביבתית בכנסת ששמה מעיד על החשיבות ההוליסטית של כל התחום ובמיוחד השנה, שאנחנו מצד אחד רואים את משבר האקלים מחריף עם אירועי מזג אוויר קיצוני וכל מה שקורה בעולם, ומצד שני כשמשבר הקורונה, שגם הוא לא מנותק מתעשיית המזון מהחי ומהנטייה של בני אדם, נטייה מוזרה, שצריכה לעבור מהעולם, לאכול חיות, יום זכויות בעלי החיים נטוע עמוק בהקשר הסביבתי, החברתי והבריאותי.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה זמן מאוד מאוד חשוב להסתכל על דברים שפעם נראו שוליים, רחוקים, מוזרים ולראות עד כמה הם נטועים ובלב ליבם של משברים עולמיים ושל כל מה שאנחנו מתמודדים איתם.

תמר זנדברג: אני רוצה להודות לך, מיקי, שאירחת גם אותנו כשדולה בוועדה שאין ספק שמאז הכניסה שלך לתפקיד היא הפכה בית לכל הנושאים הסביבתיים ובפרט לזכויות בעלי חיים.

תמר זנדברג: אני גאה מאוד שבישראל, לדעתי באופן מוביל בעולם, התנועה הטבעונית היא חלק בלתי נפרד מהתנועה הסביבתית ולא כאילו נפרדת או משהו כזה והקשרים בין התנועות האלה הם ברורים וניכרים לעין.

תמר זנדברג: שלושתנו באנו עכשיו מהמזנון, שגם זו מסורת כל שנה כבר כמה שנים של ארוחה טבעונית במזנון.

תמר זנדברג: אני ביום הזה נוהגת ללכת בין הוועדות ובין חברי הכנסת וכל מי שמספר בדיחה על אוכל טבעוני אני שולחת אותו לאכול ולבחור מנה טבעונית אחת כדי להראות שהמעבר לטבעונות הוא צודק, הוא נכון, הוא חומל, הוא מציל את הכדור.

תמר זנדברג: ורק נגיד בסוגריים שתעשיית המזון מן החי היא התעשייה הכי פולטת מבין התעשיות העולמיות.

תמר זנדברג: יש המון המון שכולנו יכולים לעשות כדי להפחית הכול, להפחית התעללות בבעלי חיים, להפחית צריכה של מזון מן החי, להפחית את הפליטות של מזהמים לאוויר ולחיות חיים שבהם האדם נטוע יותר טוב ומקומו יותר מוכר לו וידוע לו בין כלל היצורים החיים ובכדור הארץ.

תמר זנדברג: אז תודה שוב לך ולמרב, תודה לכל הארגונים שבכל זאת לא ויתרו ולמרות הזמנים הגיעו גם לכאן, וזה מראה על החשיבות.

תמר זנדברג: כל שנה היום הזה הוא באמת יום חג לתנועת זכויות בעלי החיים ולארגונים השונים שנלחמים כל השנה.

תמר זנדברג: כבר מחר אנחנו נילחם על הנושא של מכסות הביצים בוועדת הכלכלה, אבל זה יום שבו התנועה עוצרת לרגע, גם מכבדת את ההישגים שלה ואת הפעילים והפעילות שלה, אז תודה לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': והיושבת ראש האחות.

תמר זנדברג: משותפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משותפת, מרב מיכאלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מרב מיכאלי: תודה רבה לך, גברתי יושבת הראש.

מרב מיכאלי: את באמת מארחת בכנסת.

מרב מיכאלי: דעו לכם כי התקנון אינו מאפשר לעשות ישיבה משותפת של ועדה ושדולה שכן באמת הן שתי ישויות שונות במהותן, זה נכון, הוועדה היא ועדה מקצועית שעוסקת בפיקוח ובחקיקה ושדולות, עניינן לקדם מודעות, אבל אני חושבת שפעמים רבות כשבראשי ועדה עומדות יושבות ראש שהנושאים הם באמת בדמן אז גם הוועדה הופכת להיות שדולתית במידה.

מרב מיכאלי: ואני אומרת את זה בכל הכבוד וההערכה הראויים.

מרב מיכאלי: מה שאמרה תמר, בצדק, האופן שבו ועדת הפנים ואיכות הסביבה השתנתה בראשותך הוא דבר באמת להשתבח בו מאוד.

מרב מיכאלי: במציאות הישראלית שלנו שיש כל כך הרבה התנגחויות בנושאים שהם סמליים אז המון מתנגחים על מדינה יהודית, לא מדינה יהודית.

מרב מיכאלי: צער בעלי חיים זה דבר שהוא מהתורה, מה שנקרא מדאורייתא.

מרב מיכאלי: בתורה, התורה עצמה, לא בפרשנויות, לא בהלכות, לא במה שהתפתח, בתורה עצמה זכויות בעלי חיים הם חוקים שאנחנו נדרשות ונדרשים לשמור עליהם.

מרב מיכאלי: כשמגיעים עם בהמה שסחבה משא צריך קודם כל לפרוק אותה מהמשא לפני כל דבר אחר, וכשיושב אדם לאכול הוא צריך קודם כל לתת אוכל לבעל החיים שהוא מטפל בו או שהוא מטופל אצלו או שהוא עובד אצלו, לא משנה לצורך העניין.

מרב מיכאלי: העובדה שהיום המאבק על זכויות בעלי חיים נחשב משהו שהוא כאילו פרוגרסיבי נורא זה מדהים בעיניי משום שאלה באמת המקורות שלנו ולשם אנחנו חייבים וחייבים לחזור ולהשתדרג.

מרב מיכאלי: ואני רוצה להגיד שיש עוד הרבה דברים עוד לפני.

מרב מיכאלי: לא, אתן יודעות מה, אני לא אגיד עוד לפני, אני אגיד שקודם כל בשביל המעבר לחברה שאיננה אוכלת מזון מן החי צריך מאמץ מדינתי משמעותי בשביל שהדבר הזה יקרה.

מרב מיכאלי: צריך לתכנן למשל אלטרנטיבה לכל הרבות והרבים שמתפרנסים מתעשייה של מזון מן החי.

מרב מיכאלי: ככל שאנחנו רוצות ורוצים לשנות את זה יהיה צריך לחשוב על אלטרנטיבה בשבילם מבחינת פרנסה.

מרב מיכאלי: זה משהו שמדינה צריכה להתעסק איתו, היא צריכה לתכנן איזה שהוא תכנון עם יעדים קדימה ולהתחיל ליצור אופק כזה שיהיה לאן לעבור.

מרב מיכאלי: אבל גם עוד לפני שאנחנו מדברות ומדברים על מעבר לטבעונות צריך לדבר על כל החיות שלא אוכלים אותן.

מרב מיכאלי: יש המון חיות במדינת ישראל שלא אוכלים אותן ועדיין הן חשופות להמון פגעים, להמון התעללויות, להזנחה, להפקרה, וגם זה דבר שמה לעשות מדינה צריכה גם לקחת פעולה וזה, מה לעשות, גברתי יושבת הראש, אנחנו, את יודעת, יושבות בכנסת, מעבר למחוקקות אנחנו מפקחות ומצליפות, אבל בסוף בסוף מי שאוכפת או מוציאה לפועל או נותנת את המשאבים זאת הממשלה ולצערי הממשלה שלנו, והיא לא הראשונה, אבל היא ברצף של ממשלות, שזה לא בסדר העדיפות שלהן והן לא עושות את מה שצריך.

מרב מיכאלי: והדבר האחרון, אגב זה, למשל מה שאנחנו כן יכולות לעשות, אם מלכודות הדבק, גם למשרד להגנת הסביבה ברור שאסור להשתמש בהן, אז בואו נאסור עליהן פשוט.

מרב מיכאלי: זאת אומרת זה דבר אחד לעשות קמפיין מודעות, אבל אנחנו פשוט יכולות לאסור עליהן כי אין שום סיבה להשתמש בדברים שגורמים ייסורים וסיוט לבעלי חיים.

מרב מיכאלי: אני רוצה שוב לחזור ולהודות באמת לארגונים שהם כל השנה, כל הזמן, זה הדבר שלהם, בראש מעייניהם, הם גם מול בעלי החיים, גם מול הציבור בחינוך ובמודעות, גם מול הכנסת, גם מול הממשלה, העבודה שלכם חשובה בצורה בלתי רגילה.

מרב מיכאלי: תודה לכן ולכם על השותפות ויאללה בואו נקדם גם בישיבה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, אתה רוצה עכשיו?

יוראי להב-הרצנו: כן, אני אשמח.

יוראי להב-הרצנו: אני ממש שמח להיות כאן.

יוראי להב-הרצנו: קצת מוזר לי שאני בין הגברים היחידים סביב השולחן כי זה לא מאבק נשי, בעיניי זה מאבק של כולנו למען עתיד צודק יותר וטוב יותר.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לברך אותך, גברתי יושבת הראש, וגם את יושבות ראש השדולה וגם את תמר זנדברג שניסתה להביא, או הביאה צהריים טבעוני, יחד עם השפית שקמה יעקובי, שזה בעיניי אוכל, בדיוק חשבתי כשסיימתי לאכול את זה במשרד, האוכל טעים, ממש טעים.

יוראי להב-הרצנו: לצערי אני לא מבשל, בן הזוג שלי מבשל, צפריר, והוא קיבל החלטה בתחילת השנה שהוא לא מבשל בשר יותר בבית, מה שהפחית בצורה דרמטית את הצריכה לפחות ברמה האישית שלי של הבשר.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שאני מתקדם לכיוון של צמחונות, גם מתוך המקום של זכויות בעלי החיים, אבל גם מהמקום האקולוגי של ההבנה שהרצון שלנו לשמור על כדור הארץ, לוודא שמשבר האקלים לא מתגבר עלינו ושאנחנו צריכים להתגבר עליו עוברת במעבר לצמחונות ואני חושב שזה העתיד.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שישראל לא עושה מספיק.

יוראי להב-הרצנו: ראיתי אתמול את הביקור של ראש הממשלה במפעל לתחליפי בשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה עדיין לא מפעל, זה מעבדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נקווה שזה יהיה מפעל יום אחד.

יוראי להב-הרצנו: צריך לראות איך הממשלה - - -

טל גלבוע: זה בשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בשר שגודל במעבדה.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז.

יוראי להב-הרצנו: אז אני חושב שנכון ללכת בכיוון הזה שהמדינה, הממשלה, תעודד בצורה אקטיבית תחליפי בשר באופן שיקל על הרבה מאוד אנשים שרגילים לצרוך את הדבר הזה לעבור לתחליפים.

יוראי להב-הרצנו: ואני רוצה לברך את כל השותפות והשותפים שיושבים סביב השולחן הזה במאבק הצודק שלהם.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שאתם תמצאו המון המון שותפים שלא חשבתם שהם טבעיים למאבק הזה בכנסת ואני מאוד מקווה שעוד בכנסת הזו, ואם לא, בכנסת הבאה, אנחנו נצליח לקדם הצעות שבאמת ישנו את האופן שבו אנחנו תופסים את העניין של מאכל בעלי חיים ונעבור לקדמה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להתייחס גם לסיפא של הדברים של חברת הכנסת מיכאלי, באשר לצורך להתייחס לבעלי החיים שהם לא לטובת מאכל וצריך לוודא שאנחנו דואגים לזכויות שלהם ודואגים שאין צער בעלי חיים.

יוראי להב-הרצנו: זו אמירה נורמטיבית שחשוב שתישמע ותצא מהכנסת, עיניים נשואות אלינו ואנחנו צריכים לקבוע נורמות שהן חד חד ערכיות בהקשר הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני אהיה שותף לכל מאמץ שלכם בהקשר הזה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה ועל הכיפק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה מאוד לשמוע ושמחות שהצטרפת, גם בהיבט הסביבתי וגם בהיבט הזה, אני רואה בך שותף להמשך הדרך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הייתי נורא שמחה שהיינו היום, ביום החגיגי הזה, מציינים פה איזה משהו, איזה בשורה, משהו שאנחנו יכולים להגיד: תראו איזה יופי - - -

יעל ארקין: אפשר, אפשר להגיד שבקורונה יש פי שלושה אימוצים.

יעל ארקין: זה משהו חיובי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יעל, תודה רבה שמצאת לנו את נקודת האור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נכון, מאז הקורונה באמת אנחנו רואים, הרבה אנשים מצאו את עצמם לבד וגילו שאין כמו לשתף בחיים בעל חיים כדי להכניס לחיים שלך אור ושמחה וחמלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אחד הדברים החיוביים.

טל גלבוע: יש עוד כמה דברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, אבל כדי לנסות, דרך מה שאנחנו נראה עכשיו, את הקושי ואת הבעייתיות שיש היום בכל נושא האכיפה ואני מאוד מקווה שאחרי הדיון היום תצא בשורה מהבחינה הזאת של איך צריך לעשות את זה, מה צריך לעשות, איך אפשר לשפר את כל הנושא הזה של אכיפה של חוק צער בעלי חיים על מנת למנוע ולהקטין ככל האפשר את הנושא של הסבל והצער של מה שקשור גם בהיבט של חיות מחמד וגם בהיבט של חיות משק.

טל גלבוע: מאוד מאוד חשוב לי להבהיר, משום מה זה נעלם מהפרוטוקול שיצא לתקשורת בפעם הקודמת של ועדת הפנים והסביבה, אבל יש משהו מרכזי שאנחנו לא דנים בו וזה הקמת הצוות הבין משרדי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה בנוגע לחוק צער בעלי חיים.

טל גלבוע: אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד מקיפה יחד עם משרד המשפטים, יחד עם משרד החקלאות, יחד עם המשרד להגנת הסביבה כי אנחנו חושבים, אסור עוד לצאת בהצהרות ומסקנות מהוועדה הזו, אבל חוק צער בעלי חיים, וזה הבסיס לבעיה, שהוא לא נאכף כמו שצריך במדינת ישראל, כשהוא חונה במשרד כלכלי שתפקידו בעצם מה שנקרא לדאוג לתעשיית המזון מן החי.

טל גלבוע: ועם כל זה שאנחנו צריכים באמת לדאוג לכלבים וחתולים, ואתה צודק וכולם צודקים וצודקות, עדיין 99% מבעלי החיים במדינת ישראל אלה בעלי החיים במשקים.

טל גלבוע: במסגרת הצוות הזה אנחנו ראינו נתון מחפיר, שבשנה האחרונה יש ירידה בהגשת כתבי אישום ובהעמדה לדין - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טל, אנחנו עוסקים במסקנות הצוות בחלק השני של הדיון ואני אמרתי את זה.

טל גלבוע: אבל זה הצוות שפשוט משום מה לא מדברים עליו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא מדברים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אמרתי שאנחנו נדבר על זה, אמרתי שבחלק השני אנחנו נעסוק בזה.

טל גלבוע: הדבר השני, לומר רק לחבר הכנסת יוראי להב הרצנו, בנוגע לזה שאתה אומר, ואתה צודק, שהממשלה צריכה לדחוף לנושא הזה של חלבונים אלטרנטיביים.

טל גלבוע: אתמול יצאה הצהרה של ראש הממשלה, שמשרד ראש הממשלה יתכלל בדיוק את המשרד הזה ואני יכולה לבשר לך שעד הערב, עד הלילה, קיבלנו כבר פניות משישה משרדים שונים, שישה משרדי ממשלה שונים שהם רוצים להיכנס לנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יפה מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רננה תציג את הדוח שהכין מרכז המידע של הכנסת על אכיפת עבירות פגיעה בבעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

רננה גוטרייך: שלום, אני רננה, אני חוקרת במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

רננה גוטרייך: בדיון הקודם שהתקיים כאן בחודש אוקטובר הצגנו ממצאים ראשוניים, על חלק מהדברים אנחנו לא נחזור וחלק מהדברים אנחנו נחדש כאן היום.

רננה גוטרייך: בגדול אנחנו התייחסנו במסמך לשלושה נושאים מרכזיים, הראשון הוא שבעצם הצגנו את גורמי האכיפה כולל כוח האדם, השני, הצגנו את נתוני האכיפה של אותם הגורמים והחלק השלישי הוא הצגה של נתוני גביית הקנסות ומעקב אחר גביית הקנסות הללו.

רננה גוטרייך: במוקד הנושא הזה עומד חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) מ-1994, שהוא באחריות של שר החקלאות ופיתוח הכפר והוא כולל בין היתר איסור התעללות בבעלי חיים.

רננה גוטרייך: אז הגורמים המוסמכים לאכיפת חוק צער בעלי חיים הם שלושה, משטרת ישראל, היחידה המרכזית לאכיפה וחקירות במשרד החקלאות, זו יחידת הפיצוח, וגורמים ברשויות המקומיות.

רננה גוטרייך: מעניין גם לציין שלמשרד להגנת הסביבה אין תפקיד פיקוח מרכזי בנושא הזה ובעיקר אנחנו נתייחס אליו בהקשר של ניהול הקרן למען בעלי חיים בסוף הדברים.

רננה גוטרייך: מכל הגורמים בשטח עלתה הבעיה של ריבוי גורמים וחוסר בחלוקת הסמכויות ביניהם וזהות הגוף שמטפל היא הרבה פעמים שרירותית ולא אחידה וגם ריבוי הגורמים הללו מקשים על טיפול בנושא הזה.

רננה גוטרייך: בדצמבר 2015 ממשלת ישראל אישרה את החלטה מספר 833 שעוסקת בקידום ההגנה על בעלי חיים ורווחתם ונקבע בה בין היתר שיוקם צוות בין משרדי שיגבש נוהל מחייב להגברת התיאום בין הגורמים העוסקים בפיקוח ואכיפה בתחום צער בעלי חיים ולהעברה וחלוקת העבודה.

רננה גוטרייך: נציין כי הכתיבה של הדוח הזה הסתיימה ביוני 2019 ובאוקטובר 2020 נתן היועץ המשפטי לממשלה את ברכתו, אבל הדוח טרם פורסם.

רננה גוטרייך: אז לפי אותו דוח זהות הגוף המטפל בתיק נקבע לעיתים בצורה שרירותית ולא אחידה והוא הציע לסווג את הטיפול בעבירות על פי תחום המומחיות והידע של גורם האכיפה הרלוונטי, למשל עבירות של פשיעה חקלאית יטופלו בעיקר על ידי משרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לך מושג למה לקח חמש שנים לחבר את הדוח הזה?

רננה גוטרייך: הייתי מציעה לפנות לגורמים הרלוונטיים.

רננה גוטרייך: הם הציעו בין היתר גם להגדיל את מעורבות הרשויות המקומיות וגם הם הציעו להקים מוקד פניות ציבור ארצי, טלפוני ואינטרנטי, שירכז את כל הפניות האלה ומשם הם יועברו לגורם הרלוונטי.

רננה גוטרייך: אם נרחיב טיפה על כל אחד משלושת הגורמים הללו, אז באמת למשטרת ישראל יש סמכות אכיפה כמו כל חוק אחר ובנוסף יש לה גם מדור ייעודי שמופקד על עבירות סביבתיות לרבות עבירות על חוק צער בעלי חיים.

רננה גוטרייך: במשרד החקלאות קיימת יחידת חקירות עצמאית ומחלקת תביעות ונמסר לנו שישנם 62 מפקחות ומפקחים ביחידת הפיצוח כאשר שישה מתוכם מוגדרים כייעודיים, שניים בכל אחד משלושת המרחבים.

רננה גוטרייך: אותם מפקחים ייעודיים עוברים השתלמויות בנושא הזה.

רננה גוטרייך: ברשויות המקומיות יש אפשרות להסמיך וטרינרים לאכוף את החוק הזה.

רננה גוטרייך: על מנת שהם יוכלו לאכוף את החוק הזה הם נדרשים לעבור שני דברים, הכשרה והסמכה.

רננה גוטרייך: הכשרה מטעם משרד החקלאות, הסמכה מטעם הרשויות המקומיות.

רננה גוטרייך: נכון לספטמבר 2020 נמסר לנו כי כ-90 רופאים וטרינריים עירוניים עברו את קורס ההכשרה, מתוכם הוסמכו רק 16 רופאים וטרינריים ברשויות המקומיות וכן טרם בוצעה הסמכה למתן קנסות מנהליים.

רננה גוטרייך: כלומר כיום רק חלק מהמפקחים של משרד החקלאות מוסמכים לתת קנסות מנהליים.

רננה גוטרייך: עולה השאלה באמת גם למה כל כך מעט רופאים וטרינריים הוסמכו, במיוחד בהינתן שהם האנשים שבאים במגע ראשונים עם הרבה מהמקרים של צער בעלי חיים מתוקף זה שהם עובדים ברשויות המקומיות וגם עולה השאלה למה הקנסות המנהליים ניתנים רק על ידי חלק מהפקחים של משרד החקלאות.

רננה גוטרייך: אנחנו נציג עכשיו את נתוני האכיפה של כל אחד משלושת הגורמים, המשטרה, משרד החקלאות וגם הפרקליטות שמוסמכת בנסיבות מסוימות לדון ולתבוע בתיקים מסוימים.

רננה גוטרייך: כמו כן בהמשך אנחנו נציג גם נתוני גבייה של המרכז לגביית קנסות וגם את נתוני הקרן למען בעלי חיים של המשרד להגנת הסביבה.

רננה גוטרייך: לפי המשטרה בחמש השנים האחרונות נפתחו 1,982 תיקי חקירה כאשר בכ-81% מהתיקים זאת הייתה עבירה הראשית בתיק.

רננה גוטרייך: אתם יכולים לראות את ההתפלגות של פתיחת התיקים.

רננה גוטרייך: נכון לסוף יוני 2020 כ-82% מהתיקים נגנזו.

רננה גוטרייך: בדיון הקודם אנחנו פירטנו את עילות הגניזה.

רננה גוטרייך: כן נציין שסוגי בעלי החיים שנמסרו הועברו רק ביחס ל-53 מהתיקים ונמסר לנו שזה נובע מחוסר הזנה של הנתון הזה על ידי המשטרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר מה, יש תלונה ולא כותבים על איזה חיה?

רננה גוטרייך: כן, רק ב-53 תיקים צוין באיזה בעל חיים מדובר.

מרב מיכאלי: בסדר, 82% של סגירת תיקים זה הרבה יותר טוב מאשר מעבירות מין השנה.

תמר זנדברג: כן, יותר טוב מהיחס לנשים.

מרב מיכאלי: הרבה יותר טוב מעבירות מין.

רננה גוטרייך: לא עשינו את הבדיקה הכוללת הזאת.

מרב מיכאלי: 92 לעומת 82, יותר טוב.

תמר זנדברג: שיפור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוא נגיד שאנחנו רוצים גם בזה וגם בזה, בסדר?

תמר זנדברג: לגמרי, לגמרי, חד משמעית.

רננה גוטרייך: אם נעבור לכמה כתבי אישום, אז קודם כל נציין שכתבי האישום זה לא מתוך תיקי החקירה, כלומר המשטרה מוסרת נתונים בנפרד בתקופה מסוימת כמה תיקי חקירה נפתחו, כמה כתבי אישום, כמה פסקי דין וזה לא זה מתוך זה, זה בנפרד.

רננה גוטרייך: כתבי אישום שהוגשו בתקופה הזאת, מדובר על 201 כתבי אישום.

רננה גוטרייך: אפשר לראות שב-2019 הייתה כמות יחסית גבוהה, אנחנו לא יודעים לומר למה.

רננה גוטרייך: אנחנו גם יודעים לומר שבתקופה הזאת ניתנו 153 פסקי דין.

רננה גוטרייך: אני אדגיש שהם כוללים עבירות בנושא בעלי חיים, אבל היו שם גם עבירות אחרות, לכן מאוד מאוד קשה ללמוד מהעונשים על עונשים שניתנו דווקא לעבירות צער בעלי חיים.

רננה גוטרייך: כן ביקשנו מהמשטרה אם יש להם מידע על פסקי דין שכוללים רק את הנושא של צער בעלי חיים ונמסר לנו שיש 65 פסקי דין כאלה.

רננה גוטרייך: גם מהם אולי קשה לקבל תמונה, כי זה לא בהכרח מייצג את כל העבירות, אבל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר 65 פסקי דין בשש שנים?

רננה גוטרייך: שכוללים רק עבירה בצער בעלי חיים בלי עבירות נלוות נוספות, ברוב המקרים כן יש עבירות נוספות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדהים.

רננה גוטרייך: ביקשנו לדעת מה העונשים כשהיה מדובר רק בעבירות בנושא הזה ונאמר לנו, שוב בכל פסק דין יכולים להיות כמה תיקים, לכן יש פה ריבוי עונשים, אבל בכ-46% ניתנו קנסות, בכ-66% מפסקי הדין ניתן מאסר על תנאי, בכ-38% מאסר בפועל.

רננה גוטרייך: לקבל איזה שהוא רושם של העונשים שניתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לך מקרים ספציפיים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אותם מקרים שבהם ניתן עונש של מאסר באיזה מקרים זה היה?

רננה גוטרייך: לא, אין לי, אפשר לנסות לברר.

רננה גוטרייך: לגבי לאום וגיל אנחנו יודעים לומר שכשני שליש מהחשודים הם יהודים או לא ידוע, וכשליש הם לא יהודים.

רננה גוטרייך: מבחינת גיל רואים שרוב החשודים הם בגירים, כ-80% וכ-15% הם קטינים, ומתוך כלל החשודים כ-7% הם קשישים.

יוראי להב-הרצנו: מה זה קשישים?

רננה גוטרייך: להגדרת המשטרה, צריך לשאול אותם, אני לא יודעת.

מרב מיכאלי: בוא נניח מגיל פרישה לצורך העניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, 65 נגיד ומעלה.

רננה גוטרייך: אוקיי.

רננה גוטרייך: אם נעבור הלאה.

רננה גוטרייך: אם לא ציינתי את זה קודם אז המשטרה לא רק אוכפת את חוק צער בעלי חיים אלא גם סעיף נוסף מחוק העונשין, סעיף 451 שעוסק בהיזק לבעל חיים, היא כוללת את שניהם כעבירות בנושא צער בעלי חיים.

רננה גוטרייך: מהפרקליטות הועברו הנתונים בנפרד, כלומר הגיעו הנתונים על תיקים שנפתחו בגין סעיף 451 לחוק העונשין, 77 תיקים נפתחו בתקופה הזאת כאשר ב-39% מהתיקים זאת הייתה עבירה ראשית ובנפרד הועברו התיקים שנפתחו בגין חוק צער בעלי חיים, מדובר ב-65 תיקים כאשר ב-26% מהתיקים הללו מדובר בעבירה הראשית.

רננה גוטרייך: כל מה שבכחול זה העבירה הראשית אם אתם רוצים לראות לפי שנים.

רננה גוטרייך: בכל תיק יכולות להיות גם שתי עבירות לכן אנחנו לא יודעים מה המספר הכולל של העבירות.

רננה גוטרייך: לעומת זאת אם נעבור לשקופית הבאה, מבחינת כתבי האישום אנחנו כן יודעים מה סך כתבי האישום שהוגשו בתקופה הזאת, 13 תיקי אישום כאשר ארבעה מהם כוללים את שתי העבירות שהזכרתי.

רננה גוטרייך: אם נעבור לנתונים של משרד החקלאות, המערכת הממוחשבת שלהם הייתה מוגבלת ביכולת למסור לנו נתונים אודות חשודים, הם כן מסרו לנו נתונים אודות מספר תיקים שנפתחו, תיקים שנסגרו וכתבי אישום שהוגשו בכל אחת מהשנים.

רננה גוטרייך: אפשר לראות שהייתה איזה שהיא מגמת ירידה למעט שנת 2019 שבה הייתה עלייה בנתונים האלה.

רננה גוטרייך: נתונים חשובים ממשרד החקלאות הם גם בגין קנסות מנהליים שהוטלו.

רננה גוטרייך: כאמור רק פקחי משרד החקלאות מוסמכים לתת אותם, למשטרה אין סמכות לכך.

רננה גוטרייך: אנחנו פנינו למשרד החקלאות להבין לגבי המעקב אחר הקנסות האלה ונמסר לנו שבאופן עקרוני יש איזה שהוא תאריך שנקוב על הקנס ואם עד אותו תאריך הקנס לא משולם אז הקנס מועבר למרכז לגביית קנסות ולכן פנינו גם למרכז לגביית קנסות והבנו מהם שהועברו כמחצית מהקנסות של משרד החקלאות, כלומר 260 קנסות מתוך 500 ומשהו הועברו למרכז לגביית קנסות כאשר מתוכם מה שנגבה זה 58%.

רננה גוטרייך: שיעור הגבייה עומד על 58%.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אחוז נמוך יחסית למרכז האכיפה והגבייה.

רננה גוטרייך: נכון.

רננה גוטרייך: זה רק לגבי הקנסות שהועברו אליהם, השאלה מה קורה לגבי הקנסות שלא הועברו.

רננה גוטרייך: פנינו למשרד החקלאות להבין והם אמרו שלכאורה הם היו אמורים להיגבות, אבל בעצם אין להם מעקב אחר זה ולכן לא ידוע אם הקנסות נגבו או לא נגבו.

רננה גוטרייך: אין להם מעקב, אין להם את הכלים לעשות את המעקב הזה, זה מה שנמסר לנו, ובעצם חסר לנו גוף שיודע להגיד מה קורה עם הקנסות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני השגתי כסף לפקיד היערות למחשוב, שיהיה אפשר לדעת איזה עץ נכרת, אולי הגיע הזמן שנשיג כסף גם למחשוב, שהם יידעו.

רננה גוטרייך: יכול להיות, אבל כן ניסינו לקבל איזה שהיא אינדיקציה לעשות את הבדיקה הזו מהנתונים שהועברו אלינו מהמשרד להגנת הסביבה.

רננה גוטרייך: משם אפשר לראות שההכנסות נכנסות מגזרי דין.

רננה גוטרייך: אגב, לא קיבלנו חלוקה מה מקנסות ומה מגזרי דין.

רננה גוטרייך: לא קיבלנו, יכול להיות שיש, אני רק אומרת, לכן זה ביחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ולך יש את זה, גלי?

גלי דוידסון: כן.

רננה גוטרייך: אפשר לראות לדוגמה בשנת 2017 שמשרד החקלאות הטיל כ-519,000 שקל קנסות ולקרן נכנסו בשנה הזאת רק 259,000, כלומר רק 50% מהקנסות שהטיל משרד החקלאות, וזה בכלל בלי גזרי הדין של המשטרה ושל משרד החקלאות.

רננה גוטרייך: כלומר יש פה איזה שהיא אינדיקציה לתת אכיפה של נושא הקנסות ומהגופים שאיתם דיברנו אין גוף אחד שמחזיק במידע על מה ההשתלשלות של הקנסות.

רננה גוטרייך: אם נסכם את הדברים, באמת נגענו בשלוש נקודות מרכזיות, בעיה ראשונה היא ריבוי הגורמים והיעדר חלוקת הסמכויות שמקשים על האכיפה והטיפול בנושא, הנקודה השנייה היא כוח אדם ייעודי מצומצם, בפרט בנושא הרופאים הווטרינריים הרשותיים שהוכשרו והוסמכו לאכוף את החוק, והנושא השלישי זה מעקב אחר קנסות, שאין גוף אחד שמבצע מעקב אחר הקנסות המנהליים.

רננה גוטרייך: אני רק אציין שממשרד החקלאות נמסר שהם מודעים לקושי הזה ולכן יש נוהל חדש שהוא טרם הופעל שנפתח חשבון בנק חדש של משרד החקלאות עם שוברים שזה דבר שאמור יהיה לאפשר להם כן לעקוב אחר הקנסות.

רננה גוטרייך: הוא עוד לא התחיל, אותו נוהל, אבל כאמור אלה הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשעה טובה, אפשר להגיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התמונה שעולה מהדוח הזה היא בעיקר, איך אני אגיד את זה בשפה הכי –?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברדק, פשוט ברדק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שהיינו צריכים זה גוף אחד שיתכלל את כל הנושא הזה של האכיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפחות אם לווטרינריים הרשותיים הייתה את הסמכות המנהלית לתת קנסות מנהליים היינו רואים פה הבדל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבי צרפתי מהנהן מולי בראשו.

אבי צרפתי: לחלוטין.

אבי צרפתי: גם ההסמכות מבחינת החוק, שהן חונות היום במסגרת האכיפה הסביבתית, וגם כמובן היכולת לתת קנסות מנהליים.

אבי צרפתי: הרשויות המקומיות לא יכולות להתנהל במסגרת של ניהול תיקים פליליים גם מבחינת התמיכה המשפטית וכדומה והפתרון הוא בוודאי ובוודאי נושא של קנסות מנהליים.

אבי צרפתי: לצערי הרופאים לא הוסמכו לטובת העניין הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא הוסמכו, זה העניין.

אבי צרפתי: הוכשרו כן, לא הוסמכו.

אבי צרפתי: זה חבל כי בכל רשות מקומית יש רופא וטרינר, זה הגורם הראשון שנפגש עם הבעיות האלה דרך הפניות של המוקד העירוני ובמסגרת הזאת הוא הגורם הייעודי לטפל לפחות בחלק, כפי שהוועדה של משרד המשפטים קבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבהיר את הסוגיה הזאת, יש כמה רופאים וטרינריים רשותיים?

אבי צרפתי: רופאים וטרינריים רשותיים במדינת ישראל בערך כ-300 רופאים.

אבי צרפתי: המשרה היא משרה סטטוטורית, משמע היא מחויבת והיא חייבת להימצא בכל רשות ורשות.

אבי צרפתי: לדאבוננו ישנן רשויות שבהן היקפי המשרות הם כאלה שלא מאפשרות לרופא לבצע גם את התפקידים הבסיסיים ביותר שלו, וזה חבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו אני רוצה להבין, מתוכם כמה עברו את ההכשרה וכמה את ההסמכה?

אבי צרפתי: מתוכם עברו 90 רופאים את ההכשרה, ההכשרה זה קורס שמנוהל על ידי משרד החקלאות במסגרת הזאת וכ-17 רופאים מחזיקים את ההסמכות ביד כדי לעשות, אבל עדיין הם לא יכולים לפעול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזה הכשרה הם עברו ובידי מי?

אבי צרפתי: ההכשרות הועברו על ידי משרד החקלאות, האגף לרווחת בעלי חיים, נערכו שני קורסים כאלה, כל אחד מהם מנה כ-25 או אפילו יותר רופאים רשותיים במסגרת הזו וסך הכול הוכשרו 90 רופאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ומתוכם הוסמכו 17?

אבי צרפתי: הוסמכו 17 רופאים, פורסמו ברשויות וזה עדיין לא אומר שהם יכולים לפעול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לנסות לפתור את הפלונטר הזה, לנסות להביא למצב שבאמת יהיו הרבה יותר רופאים רשותיים שיוכלו לתת קנסות גם מנהליים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז עכשיו אני רוצה לנסות בעזרתכם, לראות איפה זה תקוע ומה אפשר לעשות על מנת שבאמת יהיו לנו הרבה יותר אנשים שיוכלו להטיל את הקנסות האלה כדי שזה יהיה אפקטיבי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז למה רק 19 הוסמכו?

אבי צרפתי: בפגישה הקודמת של הוועדה דיברנו על נושא של חסמים אפשריים בנושא של האכיפה של החוק.

אבי צרפתי: אחד החסמים במסגרת הזו, החוק נמצא במסגרת האכיפה הסביבתית, לא כל הרשויות המקומיות לקחו על עצמן את הנושא של האכיפה הסביבתית, חוק צער בעלי חיים הוא חלק מזה ועל מנת שהם יוכלו להסמיך את הרופאים שלהם הם נדרשים לעשות איזה שהיא פנייה, אני לא בקי בעניינים המשפטיים, ולזה אנחנו יכולים להעלות את עורכת דין מירה סולומון מהשלטון המקומי.

אבי צרפתי: במסגרת הזו להחריג את חוק צער בעלי חיים מהאכיפה הסביבתית ולאפשר להסמיך את הרופאים האלה.

אבי צרפתי: אחד החסמים זה להוציא את החוק מהקבוצה הזו של האכיפה הסביבתית.

אבי צרפתי: החסם השני זה חוסר הסמכה לקנסות מנהליים.

אבי צרפתי: הרשות המקומית בקיאה, יודעת, מכירה את כל ההתנהלות עם נושא של קנסות מנהליים, מרבית החוקים הווטרינריים נאכפים באמצעות קנסות מנהליים ובמסגרת הזאת זו הדרך לעשות את זה, זו הדרך הקלה, הפשוטה והכי מהירה.

אבי צרפתי: כשאין לנו את ההסמכות האלה אנחנו לא יכולים להפעיל את הסמכויות שלנו בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ומי אחראי לתת את הסמכות של להטיל קנסות מנהליים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בידיים של מי זה?

ארז וול: שר החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לירון, היועצת המשפטית.

לירון אדלר: באופן עקרוני גם לפי חוק אכיפה סביבתית וגם לפי חוק העבירות המנהליות שמאפשר להטיל קנסות מנהליים שר החקלאות יכול להסמיך את ראש הרשות המקומית וראש הרשות המקומית הוא זה שצריך להסמיך את הפקחים גם לגבי נושא של עבירות מנהליות.

אבי צרפתי: אבל זה לא קרה.

אבי צרפתי: שר החקלאות לא הסמיך, למיטב ידיעתי.

לירון אדלר: החוק לא מסמיך, החוק בעצמו לא מסמיך.

לירון אדלר: בעבר חוק צער בעלי חיים אפשר למשרד החקלאות להסמיך ישירות עובדים של רשויות מקומיות לפקח מכוח החוק.

לירון אדלר: בכל מקרה חוק עבירות מנהליות, לא רק לגבי חקלאות, לגבי כל עבירה, החוק מאפשר לשר הממונה להסמיך ראש רשות מקומית שהוא יסמיך פקחים שיטילו קנסות מנהליים.

לירון אדלר: השאלה היא האם המחסום הוא בהכשרה, האם משרד החקלאות, אפשר לפנות לאורי סירוטה ממשרד החקלאות ולברר איתו את הנושא.

לירון אדלר: אני מבינה ממה שנאמר כאן שיש איזה שהוא חוסר בהכשרה לגבי נושא של קנסות מנהליים, השאלה אם חוסר ההכשרה הזה נובע - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, זה לא רק הכשרה, זה חוסר מתן סמכות.

לירון אדלר: יש שני שלבים.

לירון אדלר: הרשות המקומית צריכה להסמיך פקחים, גם בנושא של עבירות מנהליות וגם בנושא הכללי.

לירון אדלר: כל פקח שמוסמך אפשר להסמיך אותו רק אחרי שהוא עבר הכשרה.

לירון אדלר: את ההכשרה עושה משרד החקלאות.

לירון אדלר: עכשיו השאלה היא אם אומרים שאין הכשרה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אמרנו שיש 90 שעברו ורק מתוכם 17 הוסמכו.

לירון אדלר: אז יש כאן שני דברים.

לירון אדלר: 90 האנשים שעברו את ההכשרה, השאלה היא למה לא מסמיכים אותם, השאלה היא לשלטון המקומי, למה לא מסמיכים את האנשים שכבר הוכשרו.

לירון אדלר: שאלה שנייה, לגבי נושא של קנסות מנהליים, ככל שהאמירה היא שאין הכשרה בנושא של עבירות מנהליות צריך להבין איפה זה תקוע, האם משרד החקלאות לא יכול לעשות את ההכשרה, האם אין פנייה של השלטון המקומי למשרד החקלאות לעשות את ההכשרה.

לירון אדלר: האמירה שצריך להוציא את חוק צער בעלי חיים מחוק אכיפה סביבתית, בסופו של דבר חוק אכיפה סביבתית נועד לזה שיהיה איזה שהוא חוק מרכז שמדבר על אכיפה סביבתית של כל מיני חיקוקים ברשויות המקומיות וזאת הסיבה שהוציאו בזמנו, בעבר הסמכות להסמיך פקחים ברשויות המקומיות הייתה גם במשרד החקלאות, עכשיו זה לא דרך משרד החקלאות, זה דרך השלטון המקומי.

לירון אדלר: השאלה למה לא מסמיכים זה לשלטון המקומי.

לירון אדלר: השאלה למה אין הכשרה על קנסות מנהליים זה למשרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מצליחה להבין מי יכול לתת לנו את התשובה, משרד החקלאות יכול לתת לי את התשובה לזה?

לירון אדלר: משרד החקלאות לגבי הכשרה בנושא של הטלת קנסות מנהליים, השלטון המקומי בנושא של הסמכה, למה אחרי שכבר יש אנשים שמוסמכים לא מסמיכים אותם, בעצם אחרי שיש את ההסמכה הם יכולים להתחיל לעבוד בפועל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נועה בן אריה, היועצת המשפטית של השלטון המקומי.

נועה בן אריה: אכן, כפי שנאמר על ידי היועצת המשפטית החסם בנושא של העבירות המנהליות לא תלוי בהסמכה של ראש הרשות המקומית, אלא בהיעדר ההסכמה של משרד החקלאות למעשה להעניק את הסמכויות המנהליות בידי ראש הרשות, לתת אותן בידי המפקחים או הרופאים הווטרינריים, בידי ראש הרשות בכתבי ההסמכה.

נועה בן אריה: בעניין הזה שאלה או העירה היועצת המשפטית האם נעשתה בעבר פנייה.

נועה בן אריה: אז ברשותכם אני אגולל את סדר האירועים כפי שהיה לאורך תקופה ממושכת.

נועה בן אריה: ההכשרות בנושא חוק האכיפה הסביבתית והחוקים מכוח חוק האכיפה הסביבתית החלו להתבצע למעשה על ידי מפעם גליל מערבי, שאני רואה שנציגתו גם נמצאת כאן, במסגרת חוק האכיפה הסביבתית כבר בשנת 2016 ואכן בסופו של תהליך ההכשרה הזה הוכשרו על בסיס אותו חוק כ-90 מפקחים.

נועה בן אריה: מתוכם 16, שגם עברו את תהליך ההסמכה המפורש, בירושלים ביקשו למעשה להבהיר את הקושי של ביצוע האכיפה במישור הפלילי באמצעות הגשת כתבי אישום ובניית התיקים ואת המורכבות של האכיפה, בדיוק כפי שהוצג כאן, גברתי היושבת ראש, אני לא אחזור על הדברים שנאמרו.

נועה בן אריה: בתוך כך בעצם נעשתה פנייה ובקשה למשרד החקלאות כבר בשנת 2017 בתחילה על ידי נציגי עיריית ירושלים, ראש עיריית ירושלים שפנה באופן מפורש ב-17 בינואר 2017 לחבר הכנסת שר החקלאות דאז חבר הכנסת אורי אריאל בבקשה לתת את ההסמכה לאכיפה מנהלית בידי אותם פקחים שהוסמכו.

נועה בן אריה: לפנייה הזאת הצטרף מרכז השלטון המקומי כפנייה כוללנית כבר ב-2 באפריל 2017.

נועה בן אריה: הוא בעצם חיזק את פניית עיריית ירושלים על מנת לגייס את הסכמת משרד החקלאות לקיים איזה שהוא פיילוט ביחד עם אותם מפקחים ורופאים וטרינריים שכבר קיבלו את ההסמכות כדי לראות כיצד ניתן יהיה לבצע אכיפה מנהלית תוך מעקב סדור ואיזה שהיא בקרה על אופן ביצוע התהליך ועל תהליך למידה סדור שהוא יהיה אותו פיילוט שממנו ניתן יהיה אחר כך לגזור ולהקיש

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היה פיילוט?

נועה בן אריה: בתגובה לפנייה הזאת נענינו על ידי משרד החקלאות ב-21 בינואר 2018, שלא למותר לציין שהסמכת מפקחים ברשויות המקומיות לרבות לעניין הטלת קנסות מנהליים לפי חוק העבירות המנהליות מעלה סוגיות כבדות משקל הדורשות חשיבה יסודית לרבות בשאלת אחידות באכיפה ומניעת אכיפה בררנית, קיומם של מתקנים מוגנים, כהגדרתם בחוק, שאלות בדבר זהות הגורם המבצע פעולות חקירה ועוד.

נועה בן אריה: כל זאת על רקע העובדה כי הן משרד החקלאות והן משטרת ישראל פועלים כבר היום לאכיפה ולמניעת עבירות בהתאם לחוק ולתקנותיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה פועלים.

נועה בן אריה: ולפיכך הדבר הזה לא קודם.

נועה בן אריה: הוא לא קודם.

נועה בן אריה: בהקשר הזה אני גם אבקש לומר שגם עיון בדוח שהוכן על ידי משרד המשפטים וגם הדוח שהוכן על ידי הממ"מ, שהוא מדבר על הנושא של קידום מהלכים בהקשר הזה, כך למשל בדוח הממ"מ דובר על, אני אפנה אליו רגע, על עריכת פיילוט, אם אני לא טועה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מעדיפה שלא ניכנס לפרטים האלה, אני חושבת שהתמונה ברורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשורה התחתונה לא התקדם שום דבר.

נועה בן אריה: גברתי היושבת ראש, בעצם אנחנו נמצאים כרגע עם איזה שהיא תשובה שהיא נכונה לינואר 2018.

נועה בן אריה: אני חושבת שעברנו איזה שהוא תהליך אבולוציוני, גם ברשויות המקומיות וגם במשרדי הממשלה, והיכולת של הרשויות המקומיות היום לבצע אכיפה מנהלית היא בהחלט יותר מהודקת ממה שניתן היה לחשוב עליו בשנת 2017 ו-2018 והתקופה הנוכחית בהחלט מעידה על כך עשרות מונים כדי להגיע לכך.

נועה בן אריה: אם אני מסתכלת גם על הדוח שהוכן על ידי משרד המשפטים, שלצערי רב, המרכז כמרכז לא שותף בו, יש לנו לא מעט הסתייגויות מהדברים שאמורים בו, אבל אם אני מזקקת רגע את המהות של הדברים אז גם אם משרד המשפטים בעצם אומרים שהגיע הזמן לצאת לדרך עם איזה שהוא תהליך שיכשיר את הרופאים הווטרינריים לאכוף עבירות מנהליות אני חושבת שהחסם הזה נמצא כאן וטוב עושה גברתי יושבת ראש הוועדה שחיברה את כל הקצוות של כלל החוטים הללו וגם גרמה לנו בשלטון המקומי לעשות תחקיר יותר מעמיק לגבי מהיכן יצאו הרגליים לתקיעוּת של התהליך הזה.

נועה בן אריה: הסוף של הסיפור הזה, היושבת ראש, אני רוצה לסיים במשפט אחד, שלפי שעה האפשרות, וככה אני גם עונה לך, גברתי היושבת ראש, לפניית

נועה בן אריה: כם בסיום הדיון הקודם, האפשרות שהיום ראשי הרשויות יחתמו על 90 כתבי הסמכה לצורך ביצוע אכיפה פלילית של הגשת כתבי אישום מורכבים בשביל שנוכל להגיד שהנה, סיימנו את התהליך הכולל של הכשרה והסמכה של מפקחים רופאים וטרינריים הוא לא אפקטיבי וכל עוד הוא לא אפקטיבי וכל הדוחות שהוצגו בפנייך, גברתי, הראו שהוא לא אפקטיבי ואין טעם להמשיך אותו, אין טעם גם שאנחנו כמס שפתיים נחתום איזה שהיא חתימת קיום על כתבי הסמכה שהתוצאה שלהם תהיה אפס אכיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור, נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם באמת יש הסמכה, אבל אין יכולת באמת לעשות דברים בשטח אנחנו לא עשינו פה כלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין ממשרד החקלאות, חן הניג, את יכולה לתת את התשובה או אורי סירוטה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אורי סירוטה, בבקשה.

אורי סירוטה: טוב, אני רק אסביר במילה או שתיים על התהליך.

אורי סירוטה: התהליך הוא שווטרינרים רשותיים, קודם כל הם צריכים להיות מוסמכים לאכיפת החוק, זאת אומרת אי אפשר להסמיך להטלת קנסות מנהליים כשאין פה את הסמכות המקורית שהיא סמכות האכיפה, במקרה הזה לפי חוק אכיפה סביבתית, לאכוף את חוק צער בעלי חיים.

אורי סירוטה: לכן האמירה של הדוברת הקודמת אולי לא מדויקת במובן הזה שראשי הרשויות חייבים להתגייס לעניין הזה ולהסמיך ברשומות את אותם רופאים וטרינריים ב-90 הרשויות שהוכשרו לכך ואז בכלל ניתן יהיה להתקדם - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אם הם יסמיכו אותם בלי יכולת לתת להם את הכוח לתת קנסות מנהליים הם לא עשו כלום.

אורי סירוטה: בהחלט שאין להם את היכולת הזאת, אבל היום רוב הרשויות המקומיות נעדרות ההסמכה המקורית בכלל, אין סמכויות לאכוף את החוק.

אורי סירוטה: אי אפשר להטיל קנס כשאין סמכות אכיפה בסיסית.

אורי סירוטה: המכתב שצוטט הוא באמת מכתב מ-2018-2017, העמדה שלנו, ככל שאני מכיר אותה, כמובן אני לא השר, הסמכות היא של השר, אבל העמדה היא בהחלט כן לאפשר הטלת קנסות מנהליים, הדבר הזה נעשה גם לפי פקודת הכלבת ונעשה לפי חוקי הסדרת הפיקוח על כלבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אומר לך פה אבי צרפתי, יש אפילו אותם 16 ברי מזל, שכולנו מברכים עליהם, מתוך ה-90, אפילו הם לא יכולים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר תשמע, זה שאנחנו נדבר פה, אני אומרת, בואו עם מתווה איך פותרים את הפלונטר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים להגיע למצב שיש יכולת להטיל את הקנסות האלה ושהאנשים האלה בשטח שפוגשים את ההתעללות על בסיס יום יומי, יהיו להם את הכלים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו, הכשרתם 90, מתוכם רק 16 קיבלו את ההסמכה וגם ה-16 האלה לא יכולים לעשות כלום, אז מה עשינו?

אורי סירוטה: אין שום התנגדות היום אם ייפנו.

אורי סירוטה: ישבתי עם ד"ר צרפתי הרבה פעמים בכמה ישיבות על הדברים הללו, צריכה להיעשות פנייה של הרשויות שמבקשות את ההכשרות האלה.

אורי סירוטה: אני דיברתי עם ד"ר צרפתי, אנחנו נעשה פגישה עם הגורמים המשפטיים, גורמי התביעה ברשויות המקומיות, כי בסופו של דבר ההסמכה היא הסמכה של ראש הרשות המקומית, גם להטיל את הקנסות המנהליים הוא צריך את ההסכמה של השר הממונה ושל שר הפנים.

אורי סירוטה: צריכה להיעשות פנייה מסודרת גם בפני שר החקלאות וגם בפני שר הפנים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה פנייה מסודרת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מבין את הבעיה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אורי, מה זה פנייה מסודרת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה צריך לקבל את זה בכתב?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הסיפור?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה פנייה מסודרת?

אורי סירוטה: כן, החוק אומר שראש הרשות יכול להסמיך כשהוא קיבל את ההסכמה של השר הממונה, זה שר החקלאות במקרה הזה, והסכמת שר הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז השר הממונה מסכים?

לירון אדלר: לא פנו אליו, זה מה שהוא אומר.

לירון אדלר: לא הייתה פנייה של השלטון המקומי בהקשר הזה?

אורי סירוטה: הייתה פנייה, כאמור, ב-2017, זה היה עוד בזמן ש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השר הקודם.

אורי סירוטה: לא רק השר הקודם, זה גם בזמן שהצוות שאנחנו הולכים לדבר עליו בחלק השני עוד ישב על המדוכה ועוד לא החליטו איך יחלקו את הסמכויות של האכיפה, אבל מאז פרסום המסקנות, אפילו מיוני 2019, אני לא מדבר על האישור של היועץ המשפטי לממשלה, אני לא מכיר פנייה בתקופה הזאת.

אורי סירוטה: כל מה שאני יכול להגיד שאנחנו נכונים לחלוטין להיכנס לדבר הזה, אני לא רואה שום מחסום, הדבר הזה נעשה גם בפקודת הכלבת וגם בחוק להסדרת הפיקוח על כלבים וניתנו הסמכויות להטיל קנסות מנהליים לראשי הרשויות המקומיות.

אורי סירוטה: לכן אני לא רואה מחסום ואני גם לא חושב שזה מורכב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רואה קיר, לא רק מחסום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, ארז וול, בבקשה.

ארז וול: כן, עורך דין סירוטה באמת אמר חלק מהנקודות, קנסות מנהליים לווטרינריים רשותיים ניתנים ביחס לחוקים אחרים, כמובן שיש צורך בהסמכה גם לצורך החוק עצמו.

ארז וול: רק צריך לציין, אני מאוד שמח שיש פה רצון של כל הצדדים לקדם את העניין הזה שהוא באמת מחסום באכיפה, מאוד ברור שהווטרינר הרשותי הוא הראשון בשטח לתת את הקנסות, לבצע את פעולות האכיפה באופן כללי, תפיסה של בעלי חיים אם צריך.

ארז וול: בינתיים יש איזה מין אי הבנה כזאת שבה משרד החקלאות לפעמים מפנה אותנו, גורמים באגף רווחת בעלי חיים מפנים אותנו לווטרינרים רשותיים שאין להם סמכויות אכיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

ארז וול: החוק להסדרת הפיקוח על כלבים לא נותן סמכויות אכיפה לפי חוק צער בעלי חיים ולכן יש פה איזה שהוא חוק שמשרד החקלאות בעצמו לפעמים לא מטפל בו ולא מתייחס אליו כשהוא מפנה גורמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהו עוד מהארגונים רוצה לדבר לפני שאנחנו מנסים לעבור לסיפור של הדוח?

טל גלבוע: אני רק רוצה לומר שאי אפשר שהשלטון המקומי לא יהיה חלק מהדבר הזה.

טל גלבוע: האמינו לי כולכם, הוויכוחים שלי עם משרד החקלאות זה באמת כמעט על בסיס יומי, יחד עם זאת השלטון המקומי חייב להיות חלק מהתהליך הזה, ההסמכות הן חד משמעית על ידי השלטון המקומי.

טל גלבוע: אנחנו בזום שעשינו יחד עם משרד המשפטים מנסים להגיע לאיזה שהוא מתווה שתהיה הסמכה כוללת, זאת אומרת באמת שלא תהיה פנייה של כל ראש רשות למשרד החקלאות, אלא לעשות איזה הסמכה כוללת, לא הסמכה, אלא בעצם אישור הסמכה כוללת לכל הווטרינרים הרשותיים במטרה לקדם את הדבר הזה.

טל גלבוע: במקרה הזה זה לא רק על משרד החקלאות, השלטון המקומי באמת חייב גם לקחת חלק בסיפור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בעצם מה שאנחנו מבינים פה זה שצריך פנייה מהשלטון המקומי למשרד החקלאות וצריך לשבת ביחד ולסגור את הסיפור הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני הבנתי ממשרד החקלאות שיש פה נכונות לשבת ולנסות לפתור את החסם הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אני קוראת מפה לשלטון המקומי, לנועה בן אריה ולאורי סירוטה, זה בידיים שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר זה דבר שאתם יכולים לפתור אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש את הנכונות, יש את הרצון וזה באמת אחד החסמים הגדולים ביותר שאנחנו נתקלים בו בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תיכף נעבור לדברים הבאים, אבל זה משהו שאנחנו חייבים לפתור, זה לא נראה לי בשמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה משהו שנראה לי שיש כבר נכונות ויש מוכנות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הילה מארגון אנימלס, את רוצה להתייחס לדוח או שאת רוצה להתייחס לנושא של הוועדה הבין משרדית?

הילה קרן: אני אשמח להתייחס לדוח של משרד המשפטים אחרי זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, יעל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יעל ארקין מ'תנו לחיות לחיות'.

יעל ארקין: אני רק רוצה להגיד שאנחנו מדברים פה על רשות מקומית, אנחנו מדברים על פיצוח, אנחנו מדברים על וטרינריים רשותיים, תכלס בשטח, בתור אחת שמגישה עשרות תלונות בחודש, אני פונה לווטרינר רשותי, אם אני מצליחה להשיג אותו הוא אומר לי: אני לא נמצא היום ברשות כי אני עובד רק 10%, תפני ליחידת הפיצוח.

יעל ארקין: אני פונה למוקד של יחידת הפיצוח, עונה לי הבחורה שם, אם לא שלחתי מייל, עונה לי הבחורה שם: העברתי את זה לווטרינר הרשותי.

יעל ארקין: אני אומרת לה שהרגע דיברתי איתו, הוא לא נמצא ברשות, זה טיפול שלכם.

יעל ארקין: וככה מטרטרים אותי.

יעל ארקין: אני לא מדברת מה קורה עם הציבור שצריך באמת לירוק דם כדי לדאוג שמישהו יטפל באותו כלב אומלל בסופו של דבר, או חתול, או חיית משק או כל דבר אחר שבסופו יש בעל חיים שסובל ואחד מטרטר אותך לשני.

יעל ארקין: פשוט מאוד.

מרב מיכאלי: גברתי, ברשותך, משום שבאנו מוועדת הכלכלה, קודם עשינו ישיבה ספציפית על בעיית הכלבים המשוטטים אז צריך להגיד שיש בעיית כוח אדם משמעותית מאוד בשירות הציבורי, בווטרינריה, אבל בוודאי לא רק בווטרינריה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ביחידת הפיצוח, בוודאי.

מרב מיכאלי: לא, כמו שיש לנו בעיה במערכת הבריאות וכמו שיש לנו בעיה במערכת הרווחה וכמו שיש לנו בעיה במערכת החינוך יש לנו גם בעיה בתחום הזה ועד שלא יהיה פה תִקנוּן באופן דרמטי משמעותי, מסיבי, במספרים יותר גדולים אז אנחנו נישאר באותו משחק סכום אפס כשאנשים עושים את המקסימום שלהם, אבל אין דרך.

מרב מיכאלי: באמת אין דרך.

יעל ארקין: אני רק רוצה להגיד שבהחלטה 833, אותה החלטת ממשלה, הוקצו שישה מפקחים ליחידת הפיצוח לנושא צער בעלי חיים.

יעל ארקין: אני עד עכשיו לא יודעת מי הם למרות שהם רשמו שמות בבקשת חופש המידע שלנו, הם רשמו פה שישה שמות שנשבעת לכם שאני כל הזמן עם הפיצוח, בחיים שלי לא שמעתי את השמות האלה, ותובע שצריך להתעסק אך ורק בעבירות האלה.

יעל ארקין: אז אני לא חושבת שזה רק עניין של כוח אדם, זה עניין של רצון והבנה שזה התפקיד שלכם ואתם צריכים לטפל גם בזה, נקודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רואי קליגר, מי שעומד בראש מחלקת הפיצוח במשרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא איתנו, אתה רואה אותו בזום?

רואי קליגר: כן, גם אני רואה אתכם, שומע ואני רושם לעצמי את הנקודות על מנת להשיב בכדי שאני אספק את כולנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בבקשה.

רואי קליגר: אנחנו במשרד החקלאות עושים ורוצים להיות הטובים ביותר.

רואי קליגר: אנחנו עושים הרבה מאוד מאמץ, אבל אני אתחיל מהסוף, מחברתי יעל ארקין, שאנחנו בידידות ואנחנו יודעים לדבר אחד עם השני מתי שרק רוצים.

רואי קליגר: רק דבר אחד אני לא מבין, למה כל כך חשוב לדעת מה השמות של המפקחים?

רואי קליגר: לטעמי זה לא חושב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רואי, אנחנו כולנו, כל מי שפה מתעסק על בסיס יום יומי בניסיון להציל מקרים כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מאוד קל, אגב, כיוון שמדובר – תראה, לא מדובר פה בעשרות, אז שישה, אני הייתי שמחה להכיר אותם, אפילו לפגוש אותם, מה הבעיה לפרסם את השמות של הפקחים?

רואי קליגר: אני לא חושב שיש בזה עניין, אבל אם יושבת ראש הוועדה, אני אשמח מאוד, כמובן בתור שר ומנכ"ל במשרד החקלאות לארח אותך אצלנו, גם תכירי, לא רק שישה, תכירי הרבה יותר, גם מנהלי מרחבים, גם את המוקד, נציג לך את המערך שמתמודד עם האכיפה 24 שעות, שבעה ימים בשבוע, הכבוד יהיה כולנו שלנו.

מרב מיכאלי: לא, אבל, אדוני, ברשותך, אני בטוחה שיושבת הראש תשמח להתארח, אבל זה לא העניין, משום שאת השמות, יעל ידעה להגיד שהיא קיבלה את השמות של הפקחים, היא רק אמרה שהיא לא נתקלת בהם והיא אמרה את זה בהקשר של חוסר מימוש, אני אגיד, של האכיפה ושל ביצוע התפקידים של היחידה.

מרב מיכאלי: על זה היא דיברה, היא דיברה על הניסיון באמת לקבל תשובה, לקבל את המעשים הנדרשים בשביל לפתור בעיה ולא להצליח לקבל אותם.

רואי קליגר: אוקיי, אז רק תנו לי להשיב, אני אשיב על הכול אם תיתנו לי זמן.

רואי קליגר: חברת הכנסת מיכאלי, אם אני מציב נתון, ואפשר לבדוק אותי ואני אשמח מאוד ואני אפילו אהיה גאה על כך, אם יבדקו אותי על כך שאנחנו מינואר שנה זו ועד אוקטובר שנה זו טיפלנו ב-499 תלונות, פתחנו 217 תיקים משפטיים וביצענו 618 ביקורות בתחום צער בעלי חיים.

רואי קליגר: אתן חושבות שזה באמת רק שישה מפקחים?

רואי קליגר: אתן טועות.

רואי קליגר: אני אשמח לארח את כולכם לראות איך אנחנו עובדים ואיך אנחנו פועלים.

רואי קליגר: נכון, ההחלטה, ואנחנו מכבדים ומבצעים, כפקידים ממושמעים, מבצעים את החלטה 833 של הממשלה וסימנו שישה מפקחים.

רואי קליגר: בוועדה הקודמת אצל חברת הכנסת מיקי חיימוביץ' אני הודעתי אפילו בחגיגיות יתרה, ואני שמח על כך, שהוספנו עוד ארבעה מפקחים לכל מרחב, דהיינו 12 שספונים כעת במרכז השלטון המקומי בקורס הכשרה לטיפול בכלבים, כלבנות.

רואי קליגר: אנחנו רק מגדילים.

רואי קליגר: להסביר בצורה מסכמת, ביחידת הפיצוח 62 אוכפות ואוכפים עוסקים באכיפת כלל עבירות משרד החקלאות, כולם מוסמכים, נכונים ומבצעים אכיפת חוק צער בעלי חיים.

רואי קליגר: לא רק השישה.

רואי קליגר: זה דבר אחד.

רואי קליגר: דבר שני, אני מקשיב מאוד לתלונות.

רואי קליגר: אני טוען לשלמות, אני לא אומר שאני מושלם, אני כמי שעומד בראש יחידת האכיפה של משרד החקלאות, אבל אני רוצה להודיע לכם, מיקי פתחה במה צריך לשפר, איך אפשר לשפר את אכיפת חוק צער בעלי החיים.

רואי קליגר: אז הנה, את הבוקר התחלתי בכך שנפגשתי עם חברי שהוא נמצא כעת בדיון, רב פקד אמיר בלכר, וסיכמנו בינינו איך אנחנו עושים שיתוף פעולה פרקטי בין המרד"מים, המוקדים, התחנות של המשטרה, לבין מוקד חדש של משרד החקלאות.

רואי קליגר: מנכ"ל משרד החקלאות חנך לפני שלושה שבועות מוקד ידע חדש.

רואי קליגר: אנחנו המשכנו את היום הזה בלהשלים, אנחנו מסוף ינואר 2021 פותחים מוקד חדש, אחת הסיבות של הקמת המוקד זה אותן טענות.

רואי קליגר: אני מקשיב, אני שומע וכולנו ביחד מפנימים שמוקד הידע הזה הוא יהיה מוקד שיידע לקלוט בצורה מקצועית יותר, יידע לסווג לגורמים המטפלים והכי חשוב, יידע לתת ליעל ולטל וכל מי שרק תחפוץ ותרצה על פי מספר תלונה מה נעשה בתלונה.

רואי קליגר: דבר נוסף שאני רוצה לענות, ברשותכם.

רואי קליגר: אני שמעתי את הדוח של הכנסת ואני רוצה להוסיף דבר מה נוסף.

רואי קליגר: שוב, גם כאן אני רוצה להבהיר, יש מדיניות אכיפה במשרד החקלאות שמוביל אותה אורי סירוטה, מנהל מחלקת התביעות של הלשכה המשפטית, והביעו תמיהה בדוח למה יש מספר מועט של כותבי קנסות.

רואי קליגר: סליחה, המדיניות היא כזו שאין הגבלה במתן קנס כדוגמת פקח בעירייה שנותן קנס על חניה בלתי חוקית אל מול עבירות חוק צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסביר.

רואי קליגר: ראו, אנחנו דואגים, אנחנו מכשירים את האנשים שלנו על מנת לשמור על רווחת בעלי חיים, על צער בעלי חיים, אבל יש גם בני אדם ואנחנו צריכים להיות מאוד מאוד מאוזנים, פעם אחת להיות נחושים לאכיפת החוק, פעם שנייה להיות מאוד מאוד זהירים אל מול מי אנחנו אוכפים את החוק.

רואי קליגר: בהיבט הזה כל תיק, גם אם הוא קנס וגם אם הוא תביעה, זה על פי חומרת העניין, הכול מגיע לתובע במשרד החקלאות והחוקרים של יחידת הפיצוח, הם ורק הם מוסמכים לחתום על קנס.

רואי קליגר: זה דבר נוסף.

רואי קליגר: דבר מה נוסף, ואני מפיק הרבה מאוד לקחים מדיון לדיון, זה הדיון השלישי, מיקי, בדיון הקודם אני הבטחתי שאני אצור ואיזום קשר עם הרשות לאכיפה וגבייה ואכן זה נעשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעולה.

רואי קליגר: אני פקיד ממושמע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דש לתומר מוסקוביץ.

רואי קליגר: אז עם רשות האכיפה והגבייה אנחנו בשלושה שבועות האחרונים גם עשינו פעולות אקטיביות לתפיסת בעלי חיים, והדבר היותר חשוב, וזה כמענה ישיר, מיקי, למה שאת ציפית ממני, בשבוע הבא יש לי פגישה רבת משתתפים עם מרכז הגבייה ברשות על מנת שאנחנו נביא את מרכולתנו למרכז אל מול כאלה שלא הצליחו לגבות את הקנס ואנחנו בעבודה משותפת, עבודת אכיפה, כמי שבדרך כלל מעריכים שיודעים איפה נמצאים אותם חייבים, לעשות פעולות משותפות בכדי בסופו של דבר להביא לגבייה.

רואי קליגר: בכל המארג הזה אני מצפה שאנחנו נגדיל את כל כושר ההרתעה שלנו אל מול אותם עבריינים.

רואי קליגר: אני אמשיך להקשיב, אני אשמח לשמוע הערות אליי, ליחידתי, בכדי שאנחנו נעשה טוב יותר ועוד יותר.

רואי קליגר: אבל אני חושב שלצד כל ההערות אפשר גם למצוא איזה נקודה אחת, הערה טובה, אוה, הנה, זה עשו טוב.

רואי קליגר: כי בסוף אני צריך לחזור חזרה לאוכפות ולאוכפים ביחידתי ולעודד אותם, לתמרץ אותם לפעולה נחושה יותר, לפעולה מיטבית ומקצועית יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז הנה אני יכולה להגיד מילה טובה, שבעקבות עוד אחד מהדיונים שאנחנו עשינו אתה נפגשת עם, אני לא זוכרת את שמה של הגברת מרשות המיסים, מירי, לגבי הסוגיה, זה עלה כשעשינו את הדיון על אותם ארבעה, פיראטית והמלטות, אמרנו שצריך לפעול שם גם מהבחינה של רשות המיסוי ובאמת יצרנו את החיבור הזה ואני מקווה שבאמת – אז יפה.

רואי קליגר: מיקי, תודה שהשלמת אותי, אני פשוט מיהרתי כי פחדתי שתחתכו אותי.

רואי קליגר: אז הנה אני אשלים את זה.

רואי קליגר: כן, בזכותה של מיקי, היא יצרה ביני לבין המשנה לראש רשות המיסים קשר מאוד מאוד טוב ואנחנו כבר העברנו שלושה אירועים, שוודאי כולכם שמעתם את זה, בעוספייה, בניר יפה ובמקומות נוספים, שגילינו אתרים ברמות של 87 עד 91 כלבים שהיו בתת תנאים והכוונה הייתה או המטרה הייתה שאנחנו מעצם זה שאנחנו מעבירים לרשות המיסים את המידע הזה אז בסופו של דבר הענישה תהיה מוגברת ובכך אנחנו נייצר כושר הרתעה גדול יותר אל מול האוכלוסייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד לחץ, יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה כל הכסף של הקנסות של משרד החקלאות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי יכול לתת את התשובה הזאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנתון היה, רננה, של כמה אחוז?

רננה גוטרייך: כ-50% מועברים למרכז לגביית קנסות.

רננה גוטרייך: לגבי היתר, יכול להיות שהם נגבים ויכול להיות שלא, פשוט אין תיעוד ומעקב אחרי זה.

רואי קליגר: רננה, בהגינותה, אמרה שהוכן נוהל חדש.

רואי קליגר: נכון, אני בקי בזה, אני מעורב בזה, חשב משרד החקלאות קבע נוהל חדש שמחייב את כולנו לחשבון חדש, בכלל שינוי, רביזיה שלמה בכל התחום הזה, ואני בטוח, אני לא מאמין, אני בטוח שזה ייראה אחרת וייעשה שונה.

יעל ארקין: אפשר שאלה למר קליגר, בבקשה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, יעל.

יעל ארקין: רואי, באמת, ואני לא צינית עכשיו, באמת אנחנו מדברים והכול, אתה רוצה לקבל גם חיזוקים חיוביים, אתה אומר, כדי שתעביר אותם הלאה, ואני שואלת באמת שאלה, תלונות שאנחנו מגישים שבסופו של דבר על פי הנוהל שיש להגשת תלונה בעקבות הבג"צ שלנו מקבלת מספר פנייה, אבל כשאני שואלת מה קורה עם הפנייה שלי והיא בכלל לא בחקירה, כי אני עדיין רואה את הכלבים בשטח באותו מצב, למה אף אחד לא מוכן לעדכן אותי?

יעל ארקין: למה אף אחד לא מוכן להגיד לי: יעל, תקשיבי, אנחנו מטפלים, נטפל בזה?

יעל ארקין: כלום, אנחנו לא יודעים כלום.

יעל ארקין: תראה את אותו מייל מאתמול שכתוב: תלונה שהתקבלה היום, ששולחת לי גב' כדורי, אבל התלונה הזאת בפועל התקבלה ב-13.7 ועד עכשיו לא טופלה.

יעל ארקין: הפעילים כל פעם מתקשרים אליי ואומרים לי שהכלבים באותו מקום, אני אומרת שאין מצב, אני הגשתי תלונה ליחידת הפיצוח, תלונה 10686, לא טופלה מ-13.7? לא יכול להיות.

יעל ארקין: אז איך אני אדע מה קורה?

יעל ארקין: איך האזרח הפשוט – עזוב, יעל.

יעל ארקין: יעל תלחץ, תתקשר אליך בשש בבוקר, תקבל בסוף תשובה, מה עושה האזרח הפשוט?

רואי קליגר: אז קודם כל, חברתי היקרה יעל, אני רואה שכבר התקדמתי מזה שהפגישה הקודמת בוועדה אצל מיקי אז כבר מתקבל מספר תלונה.

רואי קליגר: דיינו, הנה התקדמנו, אנחנו מפנימים, אנחנו מיישמים לקחים.

רואי קליגר: מצוין.

רואי קליגר: אחת.

רואי קליגר: שתיים, אתמול, זו דוגמה יפה מאוד, אני הייתי מעורב בזה, זאת אומרת אתמול את מעידה על מספר תלונה שלפני מספר חודשים הועברה ליחידת הפיצוח ואת תמהה איך את מקבלת עוד פעם מספר תלונה, מזה שאת מתלוננת, ובצדק מצידך, שאחרי מספר חודשים שפיצוח קיבל תלונה לטפל עוד הפעם המצב נמצא כמו שהוא.

רואי קליגר: זאת אומרת זו תלונה חדשה, לטפל.

רואי קליגר: אני הבטחתי למחר, דהיינו היום, שצוות הפיצוח – לדעתי הוא כבר היה שם על מנת לטפל.

רואי קליגר: אבל זו דוגמה בכדי להגיע לעיקר, כעת לעיקר.

רואי קליגר: אני בדבריי אמרתי שאחד הלקחים שלנו, אני מודה, אחד הכישלונות שלי – את יודעת מה?

רואי קליגר: אני לא חושב שזה כישלון, אני לא אעמיד את עצמי ישר לדין, אבל אחד הדברים שאני רואה לנכון להשלים זה כן, העברת המידע, וזה מוקד הידע החדש שחנך אותו מנכ"ל משרד החקלאות לפני שלושה שבועות, כפי שעדכנתי, שאנחנו נעשה את זה שונה.

רואי קליגר: אבל מתחייב אני, אני נוהג לקחת אחריות, זה האופי, ככה חונכתי בכפר ביל"ו, אבל אני, הנה מיקי תרשום את זה, או העוזרים, או גיא, או ענבר, לוועדה הבאה אני מתחייב שאני אוציא מתחילת השנה ועד לאותו מועד להעביר לך עדכון על פי מספרי תלונה לגבי נוסחה או נוסח כפי שהנחה אותנו מנהל מחלקת תביעות בלשכה המשפטית, מה נעשה, טופל, איך טופל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רשמנו.

רואי קליגר: וזה יהיה נכון לגבייך וזה יהיה נכון לגבי כל אזרח ואזרחית שיפנו אלינו אחרי תקופת זמן של ביצוע על פי מספר תלונה מה נעשה עם זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, רואי קליגר.

טל גלבוע: אם אפשר שאלה לרואי.

טל גלבוע: קודם כל, רועי, תודה רבה לך ולאשתך שאתה זמין 24 שעות ביממה, אז תודה על הדבר הזה, אבל יש לי שתי שאלות.

טל גלבוע: אחת, אנחנו דנו בזה גם בוועדה שלנו בנוגע להשתת הקנסות המנהליים.

טל גלבוע: אנחנו יודעים שאתם במשרד החקלאות עובדים באופן כזה שכל קנס מנהלי שפקח שלך נותן בעצם מקבל את האישור של אורי סירוטה מהמחלקה המשפטית, אנחנו יודעים שהדבר הזה לוקח, זה מה שאתה אמרת, שלושה חודשים מהרגע שאתם החלטתם להשית קנס ועד שבאמת הבן אדם מקבל את הקנס בפועל, עד שאתם מוציאים אותו ממשרד החקלאות.

טל גלבוע: איך אתה חושב שאפשר לצמצם את הדבר הזה על מנת להגביר את ההרתעה בשטח?

טל גלבוע: הגבייה מתקשרת לנושא הזה, אז תודה רבה על העבודה.

טל גלבוע: והדבר השני, בנוגע לזה שיחידת הפיצוח לא יכולה לחקור ראיות דיגיטליות.

טל גלבוע: לפני יומיים הועברה אליכם תלונה בנוגע להובלת עגלים בכבישי מדינת ישראל והדבר הזה צולם על ידי אחד מיועצי ראש הממשלה ומכיוון שהוא לא מעוניין לתת את הפרטים שלו, מסיבות כאלה ואחרות, התלונה הזו הולכת להתמוסס.

טל גלבוע: בכל מקרה אם יש עבירה ולצורך העניין נפתלי דדון אמר שיש פה עבירה, מדובר ברכב שאסור לו להוביל עגלים, יש שם צפיפות, העגלים מוטחים אחד בשני, האם זה שאין מתלונן, ועכשיו נתתי דוגמה אחת, האם זה שאין מתלונן, ואנחנו רואים את זה בעבירות שמעבירות אנימלס את התלונה, 'קירות שקופים', 'תנו לחיות לחיות', למה זה גורם להתמוססות התלונות האלה?

טל גלבוע: בשורה התחתונה זה שאין מתלונן, גם כשאתם רואים את העבירה, לא יכול להיות שהעבירות האלה לא יטופלו.

רואי קליגר: אוקיי.

רואי קליגר: אז קודם כל תודה, חברתי טל, אתן כולכן עוזרות לי מאוד כדי להראות כמה אנחנו עושים.

רואי קליגר: ראשית כל לפי הסדר, הזמן בנושא של טיפול בקנסות.

רואי קליגר: אני רוצה שנעשה פה איזה שהוא נושא נוסף, אני מבקש, מיקי, שנבדוק מול עורכי הדין, מול האנשים בתחום המשפטי שמתעסקים, האם מרגע המפגש עם חשוד עד לרישום קנס שלושה חודשים זה זמן רב או זמן מועט.

רואי קליגר: לטעמי, בהתנסות שלי, זה זמן מהיר מאוד.

רואי קליגר: אז את זה אני לא הולך לשנות, אני גם רוצה להסביר למה אנחנו קובעים או אנחנו נכונים לדרך שקבעה הלשכה המשפטית, שאצלנו כל תיק, ההתייחסות אליו, לא כאילו, הלכה למעשה, שזה תיק תביעה, צריך לבחון את התיק הזה, לוודא שחלילה אנחנו לא עושים טעות אל מול אדם חף מפשע ובאמת מכוונים, גם אם זה קנס ובסופו של דבר הרשעה, שיהיה לבן אדם הנכון בהליך המקצועי הנכון.

רואי קליגר: זה לגבי הנושא הזה.

רואי קליגר: חברתי טל גלבוע פנתה אליי בווטסאפ, וזה היתרון הגדול, שמעגל החברות והחברים שלנו הולך וגדל, זה בסדר גמור, כי בסופו של דבר זה לרווחת בעלי החיים, והיא מעבירה לי צילום וידיאו של אדם שנוסע אחרי גרור שבתוכו עגלים בני יומם דחוסים.

רואי קליגר: אז אני כבר מבשר לכם, מה שאמרתי שאוטוטו הולך להיות, תראו איזה איש בשורה אני, ממש חג השבועות נכון להיום במשרד החקלאות, אז העמדה שיש לנו של משרד התחבורה ביום ראשון הזה היא התחילה לעבוד.

רואי קליגר: אני חנכתי אותה עם התלונה של טל.

רואי קליגר: מיד הקשתי את מספר הרישוי של אותו גרור, גיליתי בדיוק את הפרטים של מי שבעל הרכב ואנחנו כבר פתחנו בחקירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדהים.

רואי קליגר: אבל, שוב פעם, גם כאן יש חובה משפטית, במידה שיש תלונה שמתבססת על צילום, חובתנו לגבות עדות מהמצלם.

רואי קליגר: אין בכך לומר שאותו מצלם יהיה על שולחן עדים כעד תביעה.

רואי קליגר: לא, לא ולא, אבל גם יש לנו חובה.

רואי קליגר: אבל גם אם יסרב אותו אדם לבוא ולתת את העדות שלו אני מבטיח לכם שהתלונה הזאת תטופל והדין ימוצה.

רואי קליגר: אז הנה, טל, תשובה.

רואי קליגר: התיק הזה כבר נמצא בחקירה.

טל גלבוע: מדהים.

טל גלבוע: אני רק רוצה להגיד לך שמה שנאמר לי בכל מקרה זה שבגלל שיש רק את המספר של הנגרר לא תיפתח חקירה ומכיוון שאותו בחור לא מעוניין לתת עדות אי אפשר להמשיך בחקירה.

טל גלבוע: אז חשוב שתסתנכרנו.

טל גלבוע: שימחת אותי מאוד בתשובתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יופי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאריכה את הדיון הזה בחצי שעה כי אני חושבת שאנחנו נגיע - - -

הילה קרן: סליחה, אם אפשר גם להתייחס לסוגיה של הקנסות בשתי הערות קטנות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה, הילה.

הילה קרן: תודה.

הילה קרן: נקודה ראשונה, אין הסמכה להטלת קנסות מנהליים, לא רק לווטרינריים רשותיים, אלא גם לווטרינרים ממשלתיים, וטרינריים שעובדים במשרד החקלאות בשירותים הווטרינריים.

הילה קרן: זאת נקודה אחת ששווה לעלות ולברר למה זה ככה.

הילה קרן: ונקודה נוספת, זה שהקנסות לא מוטלים במקום בעת ביצוע העבירה זה לא תואם את ההנחיות של היועמ"ש בנושא.

הילה קרן: בתחומים אחרים של קנסות מנהליים הקנסות ניתנים במקום וכך ההרתעה היא הרבה יותר אפקטיבית כשהעבריין יודע שהסיכויים שלו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה למה אם הכלב, תופסים אותו, סליחה, מחרבן באמצע המדרכה מיד הוא מקבל 750 שקל קנס, ובן אדם שמרביץ לכלב לא מקבל את הקנס הזה מיד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פשוט לא מצליחה להבין את זה.

הילה קרן: אולי זו שאלה למחלקת התביעות?

הילה קרן: למה כל תיק צריך לעבור דרך מחלקת התביעות במשרד החקלאות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אורי סירוטה, אתה רוצה לענות על זה?

אורי סירוטה: אני אשיב בקצרה.

אורי סירוטה: א', ההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה אומרת בדיוק הפוך, היא אומרת שטרם שמטילים קנס מנהלי צריך להיות בתיק חומר ראיות שמספיק גם לכתב אישום.

אורי סירוטה: זאת אומרת שאם הנקנס יבקש להישפט בגין העבירה לתביעה כבר יהיו ראיות שמספיקות להגשת כתב אישום.

אורי סירוטה: לכן זו הנחיית היועץ המשפטי לממשלה.

אורי סירוטה: אם אדם צולם או נתפס כשהוא מרביץ לכלב זה ממילא עבירה של כתב אישום שהיא בטיפול משטרה בדרך כלל, זה לא עבירת קנס מנהלי, אבל זו הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, הדבר הזה נתקף גם בבג"צ וגם בעתירה של 'תנו לחיות לחיות' כמדומני וזה אושר גם על ידי בג"צ.

אורי סירוטה: המדיניות הזו, כמו שגם אמר רואי קודם, היא מדיניות שבאה בסופו של דבר לזכור שאנחנו מטפלים בעבירות פליליות ויש גם זכויות חשודים שצריך לשמור עליהן, ואדם צריך גם לקבל את הזכות לשטוח את הטענות שלו, להתמודד עם הטענות שמופנות כלפיו, לתת את הגרסה שלו.

אורי סירוטה: אני אזכיר רק שיש מקרים שבהם ההחלטה היא להגיש כתב אישום בגלל שמדובר ברצידיביסט, בעבריין חוזר, או בגלל חומרת העבירה, והדברים האלה הם גם בסמכות התביעה ולכן אם ימהרו ויטילו קנס במקום ומדובר במישהו שאולי יש לו כבר חמישה קנסות והדבר לא הובא בפני תובע אז ההחלטה הנכונה במקרה הזה כנראה הייתה להגיש כתב אישום, אבל הדבר הזה בכלל לא הובא בפני תובע.

אורי סירוטה: כמו שרואי אמר, פרקי הזמן הם לא פרקי זמן בלתי סבירים וארוכים.

אורי סירוטה: אפשר להתדיין על זה, אפשר להביע דעות לכאן ולשם, אם שלושה חודשים זה משהו שפוגע בהרתעה, אם אתה מקבל קנס של אלפי שקלים אחרי שלושה חודשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שי פרץ, התובע הראשי של רט"ג רוצה להתייחס לסוגיה הזאת.

שי פרץ: שלום לכולם.

שי פרץ: אני רק רציתי להגיד, התהליך הזה הוא תהליך מבורך ויישר כוח.

שי פרץ: אנחנו קצת למעשה מרגישים שפוספסנו בתהליך הזה כמי שמגנים על פגיעה בחיות הבר, גם פגיעה בהן, גם סחר בהן, גם העברה ללא היתר, לא מקבלים את המענה במקום שבו הייתה גם התעללות כלפי חיות הבר.

שי פרץ: בתחילת השנה הזאת התחלתי בתהליך נפרד לתהליך שאתם מובילים כאן והגשתי בקשה למחלקה להנחיית תובעים שיסמיכו אותנו גם לפי חוק צער בעלי חיים ביחד לסעיף 2(א), שהוא סעיף ההתעללות כדי שגם אנחנו נוכל להגיש כתבי אישום כנגד המתעללים בחיות הבר המוגנות.

שי פרץ: בסופו של דבר אנחנו עומדים כרגע, אני בדרכי לאמיר בלכר כדי להמשיך ולתפור את הדברים, במקום שבו הוצע לנו שנעבוד יחד מול תביעות 433 כדי שנוכל להגיש כתבי אישום משותפים עם העבירות שלנו והעבירות של צער בעלי חיים ונתפור את כל מה שצריך לתפור במסגרת החקירה הפלילית יחד עם שוטרי משטרת ישראל, כי לנו גם אין סמכות לחקור על העבירה הזאת.

שי פרץ: אני חושב שזה יוצר תהליך כזה שהוא מאוד מסורבל ואתם כאן מדברים על הסרבול בטיפול ואנחנו מאוד חוששים להגיע למקום הזה כי אנחנו כרגע נתלים בגופים שונים שיגישו יחד איתנו כתבי אישום משותפים ויבצעו את החקירות.

שי פרץ: המצב האידיאלי לדעתי שבו אנחנו נוכל לתת מענה גם לנושא הזה של התעללות ביחס לחיות הבר זה מצב שבו גם לנו תהיה הסמכה, גם לתובעים שלנו, גם לחוקרים שלנו.

שי פרץ: בכל מה שנוגע לחקירות אנחנו נצטרך פה תיקון חקיקה, בכל מה שנוגע להסמכה זה כמובן הסכמה של השרים הנוגעים בדבר בנוגע לחוק הזה של צער בעלי חיים, אבל זה משהו שאני חושב שגם נכון לקדם במסגרת השיח המבורך הזה על חוק צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, תודה רבה לך, שי פרץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, זה הנושא הבא שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רואים את הדוח הזה של משרד המשפטים, פרקליטות המדינה, דוח הצוות לבחינת חלוקת סמכויות אכיפה בתחום עבירות צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שנים עבדו על הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יאיר זילברברג מהפרקליטות, אני אשמח אם אתה תוכל להציג בפנינו את עיקרי הדוח.

יאיר זילברברג: שלום לכולם.

יאיר זילברברג: גם בישיבה קודמת סקרתי בקצרה ואני אחזור על זה שוב בקצרה.

יאיר זילברברג: צריך להבין את הקונטקסט של הדוח הזה.

יאיר זילברברג: זה דוח שנועד לעשות סוג של סדר בבלגן בהקשר של סמכויות האכיפה בין גורמי האכיפה השונים בעבירות צער בעלי חיים.

יאיר זילברברג: המסקנות הומצאו ליועץ המשפטי לממשלה שאישר אותן ולאחרונה הועבר הדוח על המלצותיו באישור היועץ המשפטי לממשלה לוועדה הבין משרדית בראשות משרד רה"מ עם המלצות להמשך.

יאיר זילברברג: במקביל אני יכול להגיד שאנחנו עובדים במקביל מול גורמי משרד ראש הממשלה בהקשר של הוועדה הזאת בשביל להמשיך לטפל בהקשרים שהם אפילו יותר רחבים גם מהאכיפה, וזה איך מתכוונים ליישם את ההמלצות של הדוח ועל זה יוכל להרחיב בהמשך משה מרציאנו, עורך דין מהמחלקה להסמכת תובעים שהזכירו קודם.

יאיר זילברברג: אנחנו התמקדנו במספר דברים.

יאיר זילברברג: דבר ראשון באמת לעשות איזה שהיא חלוקה בין גופי האכיפה השונים, בעיקר לנסות לעשות סדר לא אוטופי, אלא עם החוק הקיים, לנסות לעשות איזה שהיא חלוקה לפי המקצועיות, לפי תחומי הידע, ועשינו חלוקה שפורטה בין המשטרה ומשרד החקלאות, שהם הגופים העיקריים בהקשר הזה, יש טבלה שמרכזת את הסמכויות, והוחלט גם למנות גורם מפקח, בורר, לא זוכר מה בדיוק הוגדרה הכותרת, שכשיש מחלוקת בין הגופים השונים ייפנו למנהלת המחלקה בפרקליטות המדינה להסמכת תובעים שהיא תוכל להחליט מי מהם אמון על הטיפול באופן ספציפי.

יאיר זילברברג: זה היה משהו קונקרטי של חלוקת הסמכויות.

יאיר זילברברג: אבל מעבר לזה באמת הרחבנו, אני חושב שאנחנו הצפנו את העניין הזה של העמקת האכיפה על ידי הווטרינרים הרשותיים, הן בהקשר של חוק אכיפה סביבתית שפה באמת יש קצת בלבול, אבל אני חושב שדיברו על זה הרבה, אבל בקצרה, יש את העניין של ההסמכה וההכשרה ברשות, הסמכה של משרד החקלאות והכשרה ברשות, לעניין של חוק צער בעלי חיים.

יאיר זילברברג: מעבר לזה יש גם את העניין של העבירות המנהליות שגם לזה צריך הסכמה של משרד החקלאות ושר הפנים לרשויות המקומיות והם צריכים להסמיך פקח.

יאיר זילברברג: זה שני מישורים מקבילים ובשניהם יש מעורבות של משרד החקלאות ושל השלטון המקומי.

יאיר זילברברג: אז אנחנו פנינו בקריאה נואשת גם בהקשרים האלה להעמיק גם את ההכשרות וגם את ההסמכות ואני שמח לשמוע שהיום יש נכונות לעשות את זה ואני מקווה שזה יקודם.

יאיר זילברברג: אנחנו חושבים שזה יוכל להגביר את האכיפה משמעותית.

יאיר זילברברג: הדבר השלישי זה שאנחנו פנינו ואמרנו שצריך להקים איזה שהוא מוקד, לא זוכר אם זה 110, או 111 או 112, שהציבור יוכל לפנות אליו, גורם שירכז ידע.

יאיר זילברברג: בשלב הראשוני זה יהיה גורם שהציבור יוכל להתקשר ולהגיש תלונה ולא לרדוף אחרי וטרינר רשותי שהוא ב-10% נמצא או לא נמצא, כמובן שזה גם גורם מרכז, אבל המטרה העיקרית שלו זה להפוך לגורם ידע ולרכז.

יאיר זילברברג: זאת אומרת יוקם איזה שהוא מאגר שכל הפניות מוגשות אליו שיידע להפנות את זה אל הגורם שאמון על הטיפול בעבירה הספציפית, וגם הידע שיצטבר שם ישמש בהמשך בשביל להוביל לאכיפה אפקטיבית.

יאיר זילברברג: אלה עיקרי הדוח.

יאיר זילברברג: כביכול חלק מההמלצות הן טכניות, אבל הן חשובות, כי היום חלק מתת האכיפה נובע מזה שיש המון רצון טוב, אבל יש הרבה בלגן.

יאיר זילברברג: כשייעשה סדר, וכבר עכשיו אני חושב שמתחילים להרגיש את התוצאות, כשהדברים נמצאים על השולחן וכשמתחילים לדבר אז יש גם נכונות, לא רק רצון טוב מופשט, אלא גם נכונות לקדם בפרקטיקה ואם עכשיו אנחנו נגיע להסמכה ולהכשרה ולאיזה שהוא גורם מתכלל אנחנו חושבים שזה יקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוא נעבור עכשיו למשה מרציאנו.

משה מרציאנו: שלום לכולם.

משה מרציאנו: בהמשך לדברים של יאיר, אני אתייחס ליישום הדוח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, משה, התואר שלך הוא ממונה תביעה מדינתית, זו ההגדרה, בפרקליטות המדינה?

משה מרציאנו: כן, במחלקה להנחיית תובעים מוסמכי היועץ המשפטי לממשלה בפרקליטות המדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה.

משה מרציאנו: אני אתחיל דווקא עם מה שאין בדוח כי חשוב להבין את התמונה במלואה.

משה מרציאנו: הדוח, כפי שאמר יאיר, נועד לעשות סדר בכל מה שקשור להיבטים של יחידות התביעה ששותפות באכיפת חוק צער בעלי חיים ובכלל אכיפה של עבירות בתחום.

משה מרציאנו: בעניין הזה יש חלוקה מסודרת בין עבירות שתהיינה בסמכות משרד החקלאות ועבירות שתהיינה בסמכות המשטרה וזה הרוב המכריע של התיקים, יש עוד איזה שהוא שפיל אחד קטן שנותר, נכון להיות, בסמכות פרקליטות והוא עבירה של התעללות תוך גרימת סבל חמור בכוונה.

משה מרציאנו: מדובר בעבירה מסוג פשע שעל פי ברירת המחדל בחוק היא בסמכות הפרקליטות.

משה מרציאנו: כפי שאמרתי, הדוח לא מטפל בכל השלב הקריטי של טיוב אכיפה שנוגע לשאר החקירה.

משה מרציאנו: זאת אומרת יש, כמו שאנחנו יודעים, כמה גופי חקירה שמעורבים בתחום האכיפה של צער בעלי חיים, יש את משטרת ישראל, יש את יחידת הפיצוח וכדומה.

משה מרציאנו: בעניין הזה במסגרת מספר ישיבות קודמות עם יחידות אחרות במשרד המשפטים ועם גורמים ממשרד ראש הממשלה הבעתי את דעתי שאם אנחנו רוצים לטייב את התחום הזה, כי צריך להבין, זה תחום ייחודי מבחינת גורמי אכיפה מהבחינה הזאת שהוא זולג וחופף בין כמה גורמי או רשויות חקירה שונות, ולעולם נקודות התורפה תהיינה קווי התפר, וכאשר יש תחום שהוא נמצא בקו תפר בין שתי רשויות חקירה זה מועד ליפול בין הכיסאות, לכן ההצעה שלי, זה רעיון שצריך לחשוב עליו ולקדם אותו, זה להקים יחידה ייעודית לתחום הזה, יחידת חקירות הטרוגנית שתכלול גם חוקרי משטרה שמומחים בתחום החקירות, שיש להם את כל היכולות החקירתיות שאולי אין באופן מלא ביחידת הפיצוח מצד אחד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יחידה ייעודית שתשב איפה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תחת מי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במשטרה?

משה מרציאנו: אני אתן דוגמה לתחום דומה ואני אנסה להקביל.

משה מרציאנו: יש תחום דומה שנקרא תאונות עבודה, תחום כואב לא פחות, שגם בו יש איזה שהוא אופי דומה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רוצים ללמוד ממה שקורה בתאונות עבודה, המצב שם, לפי דעתי, עוד יותר גרוע מאשר בחיות.

משה מרציאנו: יכול להיות, אבל מה שכן נעשה בתחום הזה, מאחר שהבנו שהכשל החקירתי והתיקים שאינם מספקים תמונה ראייתית, הכשל נובע בין היתר מכך שמדובר בתחום שמטופל על ידי כמה רשויות חקירה שונות ונפרדות.

משה מרציאנו: הרעיון שאומץ ובסופו של דבר יושם הוא הקמת יחידה הטרוגנית, יחידה שנקראת 'פלס', שיושבת היום בלהב 433 במשטרת ישראל, יחידה שמורכבת גם מחוקרי משטרה מקצועיים וגם מפקחים במשרד העבודה שפועלים יחד ומניבים תיקי חקירה טובים יותר, מבוססים הרבה יותר מבחינה ראייתית, שזה כמובן התנאי הבלעדי, ההכרחי, לרגל המסיימת של התביעה בהחלטה על העמדה לדין במקרים שבהם כמובן יש תשתית ראייתית מספקת.

משה מרציאנו: תחום צער בעלי חיים, כפי שאני רואה אותו, הוא בעל אופי דומה מהבחינה הזאת, כפי שאמרתי, שהוא נתון לכמה רשויות מקבילות, ואני חושב שרעיון דומה ראוי לבחינה, ראוי לשקילה, ויחידה הטרוגנית שתכלול גם חוקרי משטרה מקצועיים ששוב, יש להם יכולות אולי רבות יותר, משלימות מאלה של יחידת הפיצוח וגם גורמי מקצוע של משרד החקלאות תיתן מענה טוב יותר לכל השלב של התחום הזה שהוא בסיס בסופו של דבר לאכיפה, להעמדה לדין, להגשת כתבי אישום, להטלת קנסות, כמו ששמענו.

משה מרציאנו: יתרה מכך הנושא הזה יכול גם להתקשר להמלצה על הקמת מוקד קבלת תלונות.

משה מרציאנו: אם המוקד מהסוג הזה יפעל בתוך או ליד יחידה מהסוג הזה יהיה לנו בעצם צוות אחיד, הטרוגני, שלם שייתן מענה לכל השלב של קבלת התלונות, של הניתוב, שהוא בעצם היחידה שבה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משה, סליחה שאני קוטעת אותך, פשוט זמננו קצת מוגבל, אני מנסה להבין מכל מה שאתה אומר מה נמצא בהליך כבר של יישום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מכל הדברים האלה, מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אתה אומר צריך להקים ועדה, צריך להקים יחידה, מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היה דוח, עבדו עליו שנים.

משה מרציאנו: כפי שפתחתי ואמרתי, היה חשוב לי לומר מה אין בדוח הזה, כל מה שאמרתי עד כה אין בדוח הזה, הדוח לא מתייחס בכלל מבחינה חקירתית, אני אומר שצריך לתת את הדעת בשלב הזה שהוא קריטי, לא פחות, מאתגר מהבלגן שנעשה בתחום הסמכות התביעתית.

משה מרציאנו: עכשיו, במסגרת הדוח, אמר יאיר, נעשה סדר בכל מה שקשור בסמכויות התביעה.

משה מרציאנו: בהיבט הזה פרקליטות המדינה קיבלה שלוש משימות.

משה מרציאנו: כפי שאמרתי, 99% מהתיקים בתחום הם בסמכות משטרה ומשרד החקלאות ויש שפיל קטן שבסמכות הפרקליטות, עבירה של התעללות תוך גרימת סבל חמור בכוונה.

משה מרציאנו: הדוח הטיל עלינו שלוש משימות.

משה מרציאנו: המשימה הראשונה היא לבחון תיקון חקיקה שיבחן להעביר את הטיפול בעבירה הזאת למשטרה.

משה מרציאנו: המשימה השנייה היא לגבש הנחיה שתגדיר טוב יותר אילו נסיבות תעלינה כדי סבל חמור בכוונה, והמשימה השלישית היא להוות גורם מכריע במחלוקות על אודות מי הגורם המטפל הרלוונטי בגוף מסוים.

משה מרציאנו: אלה שלוש המשימות.

משה מרציאנו: בהיבט הזה מבחינת מה נעשה עד כה, אז המחלקה גיבשה את טיוטת ההנחיה שנותנת מענה גם למשימה הראשונה, בשאלת הגורם המטפל, גם בהנחיה בדבר פרשנות העבירה הזו של התעללות בנסיבות מחמירות.

משה מרציאנו: אנחנו נמצאים בשלב מתקדם של גיבוש ההנחיה, כבר קיבלנו התייחסות מכלל הגורמים הרלוונטיים, ממשטרת ישראל, ממשרד החקלאות, אנחנו ממתינים להתייחסות נוספת ממשרד החקלאות, התובע הראשי במשרד החקלאות הודיע שהוא יידרש לדבר ככל הניתן בהקדם האפשרי.

משה מרציאנו: ברגע שאנחנו נקבל את ההתייחסות הסופית הזאת של משרד החקלאות אנחנו מתעתדים בעתיד הקרוב ממש לאשר את טיוטת ההנחיה אצל מנהלת המחלקה ולאשרר אותה בפני המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים.

משה מרציאנו: המצב בתחום הזה הוא מתקדם מאוד, אנחנו לקראת סיום העבודה.

משה מרציאנו: אז מבחינת סיום המשימות ויישום הדוח ככל שהוא מתייחס למשימות שמוטלות עלינו אפשר לומר שאנחנו כבר לקראת סיום.

משה מרציאנו: עוד לפני שההמלצות אומצו בממשלה אנחנו עשינו את העבודה כדי באמת שנוכל להגיע לקו הגמר עם מוצר מוגמר ולא להתעכב ולהתחיל עם הטיפול בנושא הזה רק אחרי שההמלצות תאומצנה על ידי הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, אנחנו נמשיך ונעקוב אחרי היישום של ההמלצות ולראות איך אנחנו מנסים לפתוח את כל החסמים שעוד נשארו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחרונה תדבר חן הניג ממשרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, חן.

חן הניג: אז קודם אני מודה לכם שאתם מקיימים את הדיון הזה, זה מאוד חשוב לי שאתם מעלים את המודעות.

חן הניג: דבר נוסף, לגבי זה שיש כאן מספר גורמים שעובדים ביחד וצריך לרכז אותם.

חן הניג: נכנסתי לתפקיד שלי לפני פחות משנה ודבר ראשון ששמתי לב, זה כמו שציינתם, שיש כאן קצת בלגן ולכן הדבר הראשון שהלכתי אליו זה להשקיע סכום לא קטן, והייתי שמחה אם הייתי מקבלת את הכסף שפקיד היערות קיבל כי הוא עובד במקביל אליי, וזה לעשות דיגיטציה לדבר הזה ולעשות בעצם טופס אחיד, משהו אחיד שיאחד את כל הרשויות ביחד ולכן זה איזה שהוא משהו שחייב להתקיים תחת מערך ממשלתי ובעצם יהיה מוקד אחד, טופס אחד שאנחנו בונים אותו.

חן הניג: זה לא משנה, מבחינתי, אם הטלפון יהיה 116 או 115, זה לא מעניין, זה לא מעניין אם כאזרח תתקשר למשטרת ישראל או אם כאזרח תתקשר למשרד החקלאות, כך או כך אתה תקבל את אותו טופס עם גלגלים האלה שיבחרו ויפנו אותך לגורם המטפל.

חן הניג: הדבר הכי חשוב זה בעצם טופס חכם שהוא טופס לומד, שמכיר את כל החוקים ומאמץ את אותו דוח שדיבר עליו משה ובעצם אנחנו מכניסים אותנו פנימה והניתוב יהיה לגורם המטפל על פי הדברים שכבר קיימים היום.

חן הניג: עשו עבודה נהדרת, אני רק לוקחת אותה ומנתבת אותה תחת טופס אחד, ואז זה לא תלוי במוקדנית כזו או אחרת או אם המוקדנית ענתה או לא ענתה, יעל תוכל לעקוב אחרי התלונה שלה באופן אלקטרוני.

חן הניג: זה לא רחוק, זה לא בשמים, אני כבר עובדת על זה המון זמן, אנחנו בעיקרון אמורים להיות עד המחצית הקרובה של השנה, 2021, זה כבר אמור לעבוד כמו שצריך.

חן הניג: הבטיחו לי הרבה לפני, אבל אני לא רוצה להבטיח עכשיו.

חן הניג: זה לגבי הדבר הזה.

חן הניג: לגבי הנושא של אכיפה ברשויות.

חן הניג: אנחנו התחלנו פיילוט עם הרשויות.

חן הניג: זה לא תהליך פשוט, גם הרופאים הרשותיים חוששים מהתקפות הן מהגורמים העבריינים והן מהגורמים מהצד השני להחלטה זו או אחרת.

חן הניג: אנחנו מלווים את שש הרשויות הראשונות שנכנסו לפיילוט שלנו בנושא של אכיפה.

חן הניג: המטרה היא קודם כל מבחינה מקצועית של צער בעלי חיים ללוות אותם בשאלות, בסוגיות, בתהיות, מה צריך לעשות בנקודת זמן זו או אחרת ואנחנו עובדים איתם.

חן הניג: העבודה היא לא פשוטה.

חן הניג: אם אנחנו ניקח את באר שבע, עבודה מדהימה שהייתה לנו ביחד, אכיפה קשה מאוד שנתקפת היום בבית המשפט.

חן הניג: גם התובע שלנו מסייע וגם הפיצוח עובד איתם וגם אנחנו איתם.

חן הניג: אנחנו מנסים לסייע כמה שיותר מרחוק, מה שכבר אי אפשר אז אנחנו מתערבים ומבצעים את העבודה בעצמנו, אבל בגדול כמה שיותר לתת גב, כמה שיותר לכוון את התובע שלהם, כמה שיותר לקרב אותם.

חן הניג: אם אתם מדברים על ירושלים, שקיבלו את ההסמכה, גם עם אסף בריל, אנחנו עובדים, רופאים מדהימים שכן מבצעים אכיפה.

חן הניג: ישנן רשויות שעדיין לא סיימו, אבל הרופאים שלהם כבר אוכפים ורק אתמול דנתי בערער שמישהי, אחת הרופאות של הרשויות אכפה מקרה מאוד קשה והיא עשתה עבודה מדהימה.

חן הניג: הבן אדם ערער על זה ואנחנו פה בשירותי וטרינרים נותנים לה את הגב המלא והיא עשתה עבודה בדיוק כמו שיעל מחפשת, אותה עבודה של אכיפה שכל האחרים מחפשים.

חן הניג: אז קודם כל הרופאים הרשותיים כן עושים וכן יכולים.

חן הניג: נכון שהם עובדים הרבה תחת הסדרת הפיקוח, אבל תחת חוק הסדרת הפיקוח ישנו גם צער בעלי חיים.

חן הניג: ומעל הכול תחת זה אנחנו רופאים, התחייבנו את שבועת הרופא ומחובתנו קודם כל לדאוג לבעל החיים.

חן הניג: אז אני מסכימה שאכן כוח האדם צריך להיות יותר וצריך לחשוב על פתרון יצירתי לרשויות שומרי מסורת או רשויות אחרות שיש להם בעיה תקציבית, ואני מסכימה מאוד עם חברת הכנסת מיכאלי שאמרה שחייבים לתכלל, כי באמת גם ברשויות חייבים לתכלל וגם צריך לראות לאן הכספים מנותבים, זה משהו שאכן צריך לראות, לראות איך עושים את השיתוף.

חן הניג: שיתוף הפעולה שיש לנו עם הרשויות המקומיות הוא מדהים, אני חייבת לציין שכולם מתגייסים.

חן הניג: יש לנו חלק שהוא בעייתי ומי שבעייתי אנחנו לאט לאט נוכל לטפל בו, אבל כרגע עובדים במלוא המרץ, גם התביעות שלנו, גם הפיצוח שלנו, עובדים איתם, מלווים אותם ומקדמים את העניין.

חן הניג: אני חושבת שזו הנקודה באמת.

חן הניג: הרופא הרשותי יודע בדיוק מה קורה ברשות שלו, הוא יודע בדיוק על כל דבר שקורה, הוא מכיר את האנשים, הוא בקלות גם מוצא את הבעלים של חיה זו או אחרת.

חן הניג: לכן העבודה איתם היא קריטית.

חן הניג: זה בנושא של הפיילוטים.

חן הניג: אנחנו צריכים לחשוב גם איך אנחנו מקדמים עוד יותר את הדברים האלה ואיך אנחנו מגיעים יותר, אני מקווה הטופס הזה יקדם.

חן הניג: אחר כך אני צריכה לאמץ את הדברים שנאמרו על ידי משה, באמת מי אחר כך הולך ומבצע את הדברים בשטח ולכן אנחנו גם עוקבים אחרי התלונה, אני רוצה שיהיה לאותו מתלונן, אותו אזרח לא צריך לדעת שזה צריך לעבור למשטרת ישראל או לפרקליטות, אותו זה לא מעניין, צריך להיות גלוי בפניו באותו טופס מה קרה עם התלונה שלנו, במה שמותר כמובן.

חן הניג: אז זו הנקודה שאנחנו עובדים איתה וזה מה שיש כרגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהשימוש במילה טופס נראה לי כל כך אנכרוניסטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך למצוא לזה איזה משהו אחר שקצת נרגיש שאנחנו בעידן שאנחנו חיים בו היום ולא במילה טופס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חן, אנחנו נסתפק בדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רואי, אתה רצית להגיב משהו לגבי מוקד התלונות, הקנסות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לסיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רואי קליגר, אבל ממש בקצרה.

רואי קליגר: כן, תודה רבה.

רואי קליגר: אני אמרתי בהתחלה לגבי המוקד, חן כעת השלימה, אבל אני חייב לענות למשה דבר מה, ועוד פעם, להסביר לכולם.

רואי קליגר: הביטו, חוקר טוב בעבירת חוק צער בעלי חיים אין ספק שהוא צריך להיות מקצוען אמיתי, אבל אל תשכחו שיש חוליות נוספות, חייבת להיות יכולת של תפיסת בעל החיים, הובלת בעל החיים, החזקת בעלי החיים.

רואי קליגר: זו חבילה אחת.

רואי קליגר: אי אפשר עכשיו להגיד אוקיי, בואו נקים יחידת חקירות תהיה אשר תהיה ואין בילתה.

רואי קליגר: לא, לא, לא, ממש לא, זה חוליות נוספות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, ברור, מהבחינה הזאת הוא אמר ייעודית, בייעודית זה אומר שצריך לקחת גם את כל הדברים האלה בחשבון.

רואי קליגר: אבל מי כמוך, חברת הכנסת חיימוביץ', את יודעת, את עזרת לנו בעניין הזה, יש דבר קיים, בואו נוסיף, בואו נגדיל.

רואי קליגר: זה דבר קיים והוא דבר טוב, רק עוד פעם, חשוב לי שנבין כולנו שחייב להיות ליווי של וטרינרים, חייב ליווי של יכולת מקצועית, לתפוס בעל חיים, להחזיק בעל חיים, זה סיפור מורכב.

רואי קליגר: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל להודות באמת לכולם שהגיעו לכאן פיזית ואלו שבזום, לדיון המיוחד הזה, במסגרת היום לציון היום הבינלאומי לזכויות בעלי חיים בשיתוף השדולה בכנסת, ואני מודה לחברת הכנסת זנדברג ומיכאלי ששיתפו פעולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה דיון שני שאנחנו עושים בנושא הזה ואני מקווה שהכנסת תמשיך להתקיים כדי שאנחנו נוכל להמשיך את דיוני המעקב האלה כי אני חושבת שהם מאוד אפקטיביים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אני מסכמת, אז אני קוראת למשרדי החקלאות והפנים ביחד עם השלטון המקומי להתכנס במהרה ולגבש איזה שהוא מתווה של הכשרות והסמכות שבסופו יתאפשר לווטרינרים ברשויות המקומיות להטיל קנסות מנהליים בעבירות של צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רשמנו לפנינו את ההודעה של ראש יחידת הפיצוח, מר רואי קליגר, לפיה הוא יעביר לנו דוח מפורט ממנו אפשר יהיה להבין מה מספר העבירה ואיפה הסטטוס עומד ונקווה שאותו טופס מפורסם באמת יופעל במהרה, טופס אלקטרוני כמובן וכל זה יהיה ברשת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה גם תמשיך ותעקוב אחרי היישום של אותו דוח שהוכן במשרד המשפטים לבחינת סמכויות אכיפת עבירות צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המילה יישום פה היא המילה החשובה כי קצנו כבר בדוחות ובמילים, אנחנו רוצים, רוצות, מעשים ובעיקר קץ לסבל בעלי החיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז תודה רבה.