הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 23, פרוטוקול מספר 65, 2020-12-07 10:04

עודד פורר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי.

עודד פורר: היום ה-7 בדצמבר 2020, כ"א בכסלו התשפ"א.

עודד פורר: חנוכה מתקרב.

עודד פורר: אולי יהיו לנו כמה ניסים ונצליח להעביר השבוע שני חוקים בוועדה.

עודד פורר: על סדר היום הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הגבלת פיטורים של אישה השוהה במקלט לנשים מוכות), התש"ף-2020, פ/1121/23 של חברת הכנסת קארין אלהרר והצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הגבלת פיטורים של אישה השוהה במקלט לנשים מוכות), התש"ף-2020, פ/1441/23 של חברת הכנסת תמר זנדברג.

עודד פורר: אנחנו נפתח במיזוג שתי הצעות החוק להצעה אחת.

עודד פורר: ככל שמישהו לא רוצה להגיד משהו לפני מיזוג, אני רוצה להצביע על כך.

עודד פורר: מי בעד מיזוג שתי הצעות החוק?

עודד פורר: מי נגד?

עודד פורר: מי נמנע?

עודד פורר: אושר

עודד פורר: אין מתנגדים ואין נמנעים.

עודד פורר: הצעות החוק מוזגו להצעה אחת.

עודד פורר: אנחנו נתחיל את הדיון.

עודד פורר: אני מיד אתן לשתי המציעות להציע ואז אני אתייחס לכמה דברים שאני ארצה ואולי נצטרך לעשות בחקיקה הזאת.

קארין אלהרר: תודה רבה אדוני היושב ראש.

קארין אלהרר: תודה לצוות הוועדה על קידום ההצעה בעת הזאת.

קארין אלהרר: אני אומר שבעיניי ובעיני רבים אנחנו נמצאים בשעת חירום בכל הקשור לתחום נשים מוכות, נשים שחוות התעללות.

קארין אלהרר: הצעת החוק הזאת היא הצעה מאוד מאוד פשוטה.

קארין אלהרר: היא אומרת שאישה שמופנית למעון לנשים מוכות, היא אישה שצריכה לקבל את כל ההגנות.

קארין אלהרר: זה לא בית הבראה, זה לא בית מלון, זה מקום שהוא סוג של כלא, צריך להרחיק אותה מהבעל ולצערי עושים זאת בדרך הזאת ועדיין לא בדרך של להרחיק את הבעל.

קארין אלהרר: עד שנגיע למקום שבו הבעל מורחק ומטופל, אנחנו צריכים לגרום לכך שאותה אישה שבאמת נמצאת בסיטואציה מאוד מורכבת ומאוד קשה, תקבל את כל ההגנות לרבות ההגנה מפיטורים מעבודתה.

קארין אלהרר: ההצעה היא הצעה מאוד מאוד פשוטה.

קארין אלהרר: היא אומרת שבמקום 90 ימים הגנה, ניתן 182 ימים.

קארין אלהרר: זה מספר שאמור לייצג איזשהו מינימום.

קארין אלהרר: יש חשש מאוד גדול שהבעל יגיע למקום העבודה, ימצא אותה ואז כל השהות שלה במקלט תהיה לשווא.

קארין אלהרר: אני קוראת למשרדי הממשלה לתמוך בהצעה הזאת.

קארין אלהרר: ההצעה עברה קריאה טרומית ומאוד הייתי שמחה אם היינו יכולים להתקדם לקריאה ראשונה ושנייה ושלישית עוד השבוע.

קארין אלהרר: תודה רבה לך.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: זו הצעה, כמו שכתוב בדברי ההסבר, שהיוזמה שלה היא בכנסות קודמות על ידי חברות כנסת קודמות ובראשן חברת הכנסת מיכל רוזין ואחרות.

תמר זנדברג: בימים אלה היא באמת מקבלת משנה תוקף כי אנחנו בזמנים בהם – אמרתי את זה בהקשר אחר – 2020 היא שנת הבית ועבור הרבה מאתנו לעבוד מהבית, ללמוד מהבית, יש בזה משהו נחמד, משהו קצת בודד אולי, אבל יש כאלה שעבורם, נשים וילדים, זו סכנת חיים וזה דבר מסוכן ומפחיד.

תמר זנדברג: ההצעה הזו מיועדת לכאלה שנאלצות לעזוב את הבית.

תמר זנדברג: שמענו על עלייה בעוזבות למעונות לנשים מוכות ועל תוספת של נשים של מעונות בתקופת הקורונה.

תמר זנדברג: הצעת החוק הזו באה לרפד את ההגנה סביבן.

תמר זנדברג: זה דבר מאוד מאוד מינימלי.

תמר זנדברג: כמו שאמרה חברת הכנסת אלהרר, אנחנו במסגרות אחרות רוצות ורוצים לשאוף לעולם שנשים כאלה לא יצטרכו לעזוב את הבית ושהגברים יהיו אלה שמורחקים מהן ומקבלים את הטיפול גם האכיפתי וגם הטיפולי, אבל בעולם שבו יש מעונות לנשים מוכות, התפקיד שלנו הוא לרפד כמה שאפשר את ההגנה סביב הנשים האלה.

תמר זנדברג: הצעת החוק הזו, הצעה אפילו לא של שורה, הצעה של שינוי של מילה, אני בהחלט חושבת שהכנסת המשוסעת והמקרטעת הזאת טוב תעשה אם לפני התפזרותה היא תעשה את התיקון הקטן הזה.

תמר זנדברג: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני חייב לומר – אמרתי את זה לא פעם ולא פעמיים בדיונים שקיימנו כאן ולצערי אנחנו נדרשנו לקיים כאן

עודד פורר: עוד ועוד דיונים על הנושא הזה של אלימות במשפחה – לא צריך להיות לא מהנדס טילים ולא פרופסור לפיזיקה גרעינית כדי להבין שכאשר סוגרים אנשים בבית, כאשר הלחץ הכלכלי עולה, חוסר הוודאות בעלייה והחברה הישראלית כולה נמצאת בסוג כזה או אחר של חששות, חרדות ודאגות גם כלכליות, אנחנו נראה גם עלייה בתחום של אלימות במשפחה ואכן זה מה שראינו.

עודד פורר: לצערי הדיונים הם תמיד רק על מקרי הרצח שהם הקצה, אבל מאחורי המקרים האלה, זה הקצה של הפירמידה שלמטה היא מאוד מאוד רחבה ונדרשו גם הרחבת המקלטים, בתקופת הקורונה גם שם יש את הבעיות של הבידוד, ולכן אני חושב שהצעת החוק הזאת היא מבורכת.

עודד פורר: אני התחייבתי לקדם אותה במהירות האפשרית ו אכן כך אנחנו נעשה.

עודד פורר: אני כן אומר שאנחנו – ודיברתי על זה גם עם שתי המציאות – נצטרך לייצר כאן איזשהו איזון אל מול המעסיקים שצריך לזכור שמדינת ישראל מכה גם אותם מכות כלכליות.

עודד פורר: צריך לראות איך אנחנו לא מפירים את האיזון הזה אבל תצטרך להיות כאן הרחבה דרמטית בכל מקרה של מספר הימים בחוק.

עודד פורר: לפני משרדי הממשלה, חברי הכנסת רוצים לומר משהו.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכולנו מסכימים עם הדברים שקארין ותמר אמרו.

עודד פורר: אני רוצה לקבל נתונים ממרכז המחקר והמידע.

עודד פורר: אני אשמח אם תציגו את הנתונים.

אורלי אלמגור לוטן: אני ראש צוות במרכז המחקר והמידע.

אורלי אלמגור לוטן: עידו חולה ואני כאן במקומו.

אורלי אלמגור לוטן: אלה נתונים של שנת 2019 וכמו שהיושב ראש אמר, מאז היה גידול במספר הנשים וצריך לקחת את זה עם איזשהו אחוז של הגדלה.

אורלי אלמגור לוטן: אני אתן את הנתון הבסיסי.

אורלי אלמגור לוטן: בשנת 2019 שהו במקלטים בסך הכול 654 נשים.

אורלי אלמגור לוטן: מספר הילדים, אני לא חושבת שהוא רלוונטי לעניין ההצעה הזאת.

אורלי אלמגור לוטן: כמעט כל השוהות, 80 אחוזים, היו בגיל העבודה, בין גיל 26 לגיל 59.

אורלי אלמגור לוטן: מבין אלו שיצאו מהמקלטים, 40 אחוזים היו פחות מחודש.

אורלי אלמגור לוטן: ציינו את תקופת השהייה כי אם מתייחסים כאן להגבלת פיטורים, לראות כמה הן היו במקלטים לפני כן.

אורלי אלמגור לוטן: כ-40 אחוזים שהו במקלט פחות מחודש.

אורלי אלמגור לוטן: כ-60 אחוזים שהו במקלט עד שלושה חודשים וכ-75 אחוזים מהנשים שהו במקלט עד חצי שנה.

תהלה פרידמן: תאמרי שוב את האחוזים.

אורלי אלמגור לוטן: עד חצי שנה היו כ-75 אחוזים מהנשים שסיימו את השהות במקלטים בשנת 2019.

אורלי אלמגור לוטן: הן היו במקלט עד חצי שנה.

עאידה תומא סלימאן: מדובר על היציאה מהמקלט.

עודד פורר: הכוונה היא שאחרי שהיא יצאה מהמקלט, היא מוגנת.

עודד פורר: ניתן ליועצת המשפטית להציג את החוק וגם איזה שהם שינויים שביקשו שנדבר גם עליהם.

ענת מימון: אני אציג את הצעת החוק.

ענת מימון: כמו שאמרנו מדובר בהצעה של שורה שלמעשה מאריכה את תקופת המוגנות מפני פיטורים של אותה אישה ששוהה במקלט לנשים מוכות.

ענת מימון: אני אקדים ואומר שבסעיף 7, חוק עבודת נשים מאפשר לה להיעדר מעבודתה בתקופה של חצי שנה מתוך 12 החודשים בגלל שהייה במקלט לנשים מוכות.

ענת מימון: זאת אומרת, יש לה קודם כל את הזכות להיעדר מהעבודה בתקופה שהיא נמצאת במקלט לנשים מוכות ובהמשך, סעיף 9, שזה הסעיף אותו אנחנו מבקשים לתקן עכשיו, נותן לה הגנה מפני פיטורים וההגנה היא בתקופה שהיא נעדרת מעבודתה ובתקופה של 90 ימים לאחר תום ימי ההיעדרות כאמור.

ענת מימון: אנחנו מבקשים להאריך את ההגנה בתקופה שלאחר תום ימי ההיעדרות ל-182 ימים.

ענת מימון: זה מה שמבוקש בהצעת החוק.

תהלה פרידמן: מי ישלם?

ענת מימון: היא צריכה להיות מועסקת.

עודד פורר: אי אפשר לפטר אותה.

ענת מימון: את מדברת על התקופה בה היא נעדרת?

תהלה פרידמן: כן.

ענת מימון: לפי החוק זה חל"ת.

ענת מימון: בתקופה שהיא נעדרת בשל שהייה במקלט לנשים מוכות, זה חל"ת.

ענת מימון: זה לא קשור להגנה מפני פיטורים.

עודד פורר: תקופת ההגנה היא כמו לאחר לידה.

 << אורח >> מירב שמואלי: מקום העבודה שמור לה.

 << אורח >> מירב שמואלי: זה הדבר המרכזי כאן.

ענת מימון: נכון.

עודד פורר: משרד המשפטים.

איה דביר: ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

איה דביר: היוזמה להגן על נשים שמתמודדות עם אלימות במשפחה היא מבורכת ואכן זאת קבוצה שזקוקה לכל סיוע.

איה דביר: אני מבינה שאין נתונים על בקשות להיתרי פיטורים של הקבוצה הזאת ואני מבינה שאין כל כך הרבה בקשות כאלה.

איה דביר: מהמעט שידוע לי מעטות הן הנשים שחוזרות לגור באותה סביבה בה הן גרו קודם בגלל חשש קיומי וזה הטריגר שגם הוביל ליציאה למקלט לנשים מוכות.

איה דביר: לכן אני לא בטוחה אם זה המענה האפקטיבי ביותר שאפשר היה לתת.

איה דביר: הממשלה תומכת בקידום ההחלטה הזאת ואין לנו אמירה עקרונית לגביה, למעט לעניין התקופה כאשר 182 ימים זאת נורמה שאנחנו לא מכירים כרגע בחקיקה הקיימת.

איה דביר: רף ההגנה הממושך ביותר הוא של 150 ימים בטיפולי פוריות ואולי נכון להיצמד לאותו רף שכבר קיים היום.

תמר זנדברג: מה קורה אחרי חופשת לידה?

איה דביר: אחרי חופשת לידה, קודם כל יש חופשת לידה בתשלום וחלקה שאיננה בתשלום.

תמר זנדברג: לא משנה.

תמר זנדברג: בין אם בתשלום ובין אם לא בתשלום.

תמר זנדברג: אחרי שאישה חוזרת מחופשת לידה, יש לה תקופת הגנה.

איה דביר: אחרי כן יש לה תקופה של 60 ימים בלבד.

תמר זנדברג: אחרי תום חופשת הלידה.

איה דביר: כן.

תמר זנדברג: אחרי חופשת הלידה בתשלום היא יכולה להאריך לתקופה לבחירתה עד חצי שנה ללא פיטורים ולאחר מכן עוד 60 ימים של מוגנות.

תמר זנדברג: אחרי שהיא חוזרת לעבודה.

איה דביר: לא.

איה דביר: אני אנסה לעשות סדר בדברים.

איה דביר: חופשת לידה בתשלום בעדה מקבלים דמי לידה.

תמר זנדברג: 15 שבועות.

איה דביר: 15 שבועות ואותם ניתן להאריך בעוד 12 שבועות שעדיין מוגדרים כחופשת לידה.

עודד פורר: חצי השנה כוללת בתוכה את חופשת הלידה בתשלום.

עודד פורר: מי שנושא בתשלום הזה, זה הביטוח הלאומי ולא המעסיק.

תמר זנדברג: 15 שבועות בתשלום, אחר כך עוד 12 שבועות שהיא יכולה ללא תשלום בלי להיות מפוטרת ולאחר מכן עוד חודשיים, אחרי שהיא חוזרת לעבודה, של מוגנות מפיטורים.

איה דביר: יש גם עוד הארכה שהיא יכולה לעשות, חוץ מה-60 ימים, היא יכולה עד שנה להאריך לחופשת לידה ללא תשלום.

איה דביר: הנוסח של החוק אומר כרבע מתקופת העסקתה.

קארין אלהרר: וגם אז יש הגנה.

איה דביר: וגם בתקופה הזאת היא מוגנת אבל המקבילה הרלוונטית, היא הנקודה שהאישה חוזרת לעבודה ומה משך ההגנה כשהיא כבר בעבודה.

איה דביר: בחופשת לידה זה 60 ימים, בטיפולי פוריות זה 150 ימים ואנחנו מציעים כן להיצמד לרף של 150 הימים שכבר היום קיים בחוק עבודת נשים.

עודד פורר: משרד העבודה.

תמר מתתיהו: בוקר טוב.

תמר מתתיהו: גם אנחנו מצטרפים ותומכים בהצעת החוק ובצורך החשוב להגן על אותן נשים שחוו אלימות במשפחה.

תמר מתתיהו: אני מקווה שלא ימשיכו לחוות.

תמר מתתיהו: אני רוצה לציין שאצלנו מינהל הסדרה ואכיפה שבעצם אמון על הטיפול בתלונות של עובדים ועובדות ובבקשות של מעסיקים לפיטורים, לא התקבלו בקשות של מעסיקים ולא תלונות של עובדות על הרקע של העילה הספציפית הזאת.

תמר מתתיהו: יכול להיות שזה מכל מיני סיבות.

קארין אלהרר: אם אין לה הגנה עד היום, על מה יתלוננו?

תמר מתתיהו: יש לה הגנה של 90 ימים.

תמר זנדברג: כאן הנתון הוא אחר.

תמר זנדברג: מדובר בנשים במצבים הכי אקוטיים וקשים.

תמר זנדברג: זאת אישה שנאלצה לעזוב את הבית, הרבה פעמים עם ילדים, ללכת למקלט וכמו שנאמר, כשהיא יוצאת מהמקלט, יש לה גם בעיה.

תמר זנדברג: אחת הבעיות היא אי חזרה למקום העבודה.

תמר זנדברג: זה לא אמור להיות בשבילנו פטור מהחוק הזה אלא להיפך, להבין איך אנחנו גורמים לאישה, גם אם היא יצאה למצב אקוטי, כן לחזור למקום מגוריה הקודם ורוב הסיכויים שם גרים הילדים, שם נמצאת המשפחה וכל הדברים האלה.

תמר זנדברג: השאלה שנשאלת היא האם יש לכם נתונים על נשים בשוק העבודה אחרי היציאה מהמקלטים, כמה מהן חזרו לאותו מקום עבודה באותו היקף משרה.

תמר מתתיהו: לא באתי עם נתונים.

תמר זנדברג: זאת השאלה הרלוונטית.

תמר זנדברג: החוק הזה הוא לא בודד, הוא לא מושלם והוא לא חזות הכול, אבל אחת המטרות שלו היא לגרום לאישה, אם היא נאלצה לקטוע את החיים שלא ולצאת למקלט, לחזור כמה שיותר במצב עוטף.

תמר מתתיהו: מבחינת משרד העבודה והנתונים שיש בידינו, אין לנו בכלל בקשות ותלונות.

תמר מתתיהו: יכול להיות שזה נובע מכך שנשים לא חוזרות לעבודה אחרי שהן שוהות במקלט לנשים מוכות.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שבכל העניין של התלונה ואי רישום תלונה, אנחנו יודעים איך נשים, גם כאלה שבהיריון ומפטרים אותן, הרבה פעמים לא פונות.

עאידה תומא סלימאן: אישה שיוצאת ממקלט ועדיין מחפשת את דרכה איך להסתדר ויש לה כל כך הרבה על הראש, אני חושבת שהיא לא תתחיל להתלונן על פיטורים.

תמר מתתיהו: יכול להיות.

תמר מתתיהו: יש מגוון סיבות לאפס תלונות בנושא הזה.

תמר מתתיהו: אולי צריך לבדוק את זה.

תמר מתתיהו: בכל מקרה, אנחנו מצטרפים למה שנאמר כאן על ידי משרד המשפטים.

תמר מתתיהו: אנחנו מציעים לשקול להשוות את תקופות ההגנה לפי מה שקיים היום בחוק כאשר תקופת ההגנה הארוכה ביותר היא בטיפולי פוריות וזה עד 150 ימים.

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול בנקודה האת.

קארין אלהרר: ה-150 ימים, מבחינת

קארין אלהרר: כם זה ייהרג ובל יעבור או אנחנו יכולים לטעון שמדובר בדיני נפשות אל מול היכולת להתפרנס ואז בעניין הזה אפשר להאריך את התקופה.

תמר מתתיהו: זה לא ייהרג ובל יעבור.

תמר מתתיהו: מבחינתנו זה לא תנאי.

תמר מתתיהו: אנחנו רק מציעים לשקול, לחשוב על הדברים וליצור איזושהי הרמוניה חקיקתית.

תמר מתתיהו: זה באמת לשיקול דעתכם.

קארין אלהרר: אדוני היושב ראש, בנקודה הזאת.

קארין אלהרר: בעיקרון אני חושבת שמדובר כאן בסיטואציה מאוד מאוד ייחודית בשונה מחופשת לידה, מטיפולי פוריות שאין לזלזל בחשיבותם.

קארין אלהרר: מדובר כאן באמת בדיני נפשות אל מול היכולת להשתכר ובנוסף זה לא מעמיס מעמסה יתרה על המעסיקים כי הם הרי לא משלמים משכורת.

קארין אלהרר: זה חל"ת.

קריאה: לא.

קריאה: כאן זאת משכורת.

עאידה תומא סלימאן: המעסיק לפחות ממשיך את התנאים הסוציאליים.

קארין אלהרר: תנאים סוציאליים אבל לא משכורת.

עודד פורר: מבחינת המעסיק, אישה חזרה לעבודה ואם הוא לא יכול לפטר אותה, הוא חייב להמשיך לשלם לה משכורת אף על פי שנניח הוא חושב שהיא לא נותנת לו תפוקה בעבודה?

תמר מתתיהו: היא יכולה לבקש היתר.

עודד פורר: לכן אני אומר שצריך לייצר כאן איזשהו איזון.

עודד פורר: מ-90 ימים אנחנו קופצים ל-182 ימים.

עודד פורר: יכול להיות שזה לא יפגע ויכול להיות שזה יפגע.

עודד פורר: אני אומר לכם את האמת.

עודד פורר: אני סבור שבתקופה בה המשבר הכלכלי כל כך גדול, עסקים לא שורדים את האירוע הזה, בעייניי הייתי מרגיש הרבה יותר נוח אם המדינה הייתה מפצה בכסף.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב ראש, העסקים כבר פיטרו את ראשונות הנשים.

עודד פורר: מה זה קשור?

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת שממילא אין הגנה לנשים שעובדות אפילו שלא נמצאות במקלט.

עאידה תומא סלימאן: נשים בכלל לא מוגנות בשוק העבודה.

עודד פורר: זו שאלה אחרת.

עודד פורר: אני מוכן לדון על הצעת החוק הזאת.

עאידה תומא סלימאן: אם תיתן לי לטעון, תראה למה אני מקשרת את זה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שנשים שהן חזקות יותר, לא נמצאות במקלטים, לא מתחילות לארגן את החיים שלהן אחרי מקלט וגם לא מוגנות.

עאידה תומא סלימאן: זה א ומר דרשני עוד יותר לאלה שהן הכי מוחלשות, אלה שנמצאות במצב נפשי שלפעמים לא מאפשר להן לתפקד במקסימום שלהן ולתת את התפוקה ואנחנו כולנו יודעים שזו כן האחריות של המדינה שהן נמצאות במקום הזה, שהן צריכות להיות שורדות מקלט.

קארין אלהרר: וגם בכמה נשים מדובר.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברות על 680 נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני מבטיחה לך ש-40 אחוזים מהן, אלה נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: רוב רובן לא עובדות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על 200 נשים מתוך ה-600.

עודד פורר: חשוב להבין שאת לא מטילה כאן שום אחריות על המדינה.

עודד פורר: לא המדינה נושאת באחריות כאן ולא המדינה נושאת בהצעת החוק הזאת.

עאידה תומא סלימאן: אבל הכנסת אחראית על חקיקה.

עאידה תומא סלימאן: הכנסת היא חלק מהמדינה וזה חלק מלקיחת אחריות.

תמר זנדברג: אבל מה יש כאן לשלם?

תמר זנדברג: האישה עובדת.

תמר זנדברג: אולי לא במלוא התפוקה, אולי יש לה משבר בחיים אבל היא עובדת.

תמר זנדברג: מה יש למדינה לשלם?

עודד פורר: אם עכשיו את צריכה לשלם משכורת לעובד שהתפוקה שלו היא 60 אחוזים, זה אומר שאת נושאת ב-40 אחוזים.

עודד פורר: אין לי בעיה.

עודד פורר: הכול בסדר אבל תבינו מה המשמעות.

עודד פורר: חשוב להבין מי משלם.

 << אורח >> מירב שמואלי: אני רוצה להתייחס למה שאתה אומר.

 << אורח >> מירב שמואלי: אני לגמרי מסכימה אתך שיש כאן בעיה שמעסיקות ומעסיקים, יכול להיות שהם יישאו כאן בעלות לא מקסימלית אבל, וה-אבל הזה מהבהב באותיות קידוש לבנה.

 << אורח >> מירב שמואלי: אנחנו יודעים היום ממחקרים בצורה מאוד ברורה שלמשל הטרדה מינית במקום העבודה, שהיא דבר לא מטופל, הוא דבר שפוגע אנושות בתפוקה אצל מעסיקות ומעסיקים.

 << אורח >> מירב שמואלי: אנחנו יודעים שהתעמרות בעבודה, ממחקר של משרד הכלכלה במדינת ישראל, עולה הון עתק למעסיקים ועדיין למשל מדינת ישראל סירבה לחוקק חוק למניעת התעמרות בעבודה.

 << אורח >> מירב שמואלי: זאת אומרת, לא נציג עכשיו את הדברים כאילו אישה שסובלת מאלימות ועכשיו היא כן חזרה או לא חזרה מהמקלט, היא זאת שעולה למעסיקים את העול הנורא הזה.

 << אורח >> מירב שמואלי: אני באמת לא מזלזלת בזה אבל כשאתה מעסיק, אתה מעסיק בני ובנות אדם, וככל שאנחנו מנסות לשפר את המערכת כך שתוציא מכולנו את המקסימום ולא את המינימום, עכשיו בהצעת החוק הזה אנחנו רואות את הנשים האלה אבל הן לא לבד אלה שפוגעות בתפוקה.

 << אורח >> מירב שמואלי: אלוהים יודעת שבתוך מקום העבודה יש מספיק דינמיקות שמייצרות תפוקה נמוכה.

 << אורח >> מירב שמואלי: לקחנו את זה בחשבון.

 << אורח >> מירב שמואלי: זה מחיר שניאלץ לספוג אותו ובוא נמשיך בחקיקה ובעיקר באכיפה ובתמיכה של השירותים החברתיים בשביל בין השאר להגדיל את התפוקה שלנו כעובדות ועובדים.

עודד פורר: יש דברים נוספים שביקשו משרדי הממשלה להוסיף לחוק.

עודד פורר: אני רוצה לפתוח אותם לדיון.

ענת מימון: אני רוצה להוסיף איזושהי סוגיה, גם אם זה לא לשלב הזה.

תמר מתתיהו: אם אפשר לנושא הקודם לשאול שאלה או להעיר הערה לחשיבה.

תמר מתתיהו: בסוף המכשיר של כפיית יחסי עבודה, צריך להכיר בכוחו המוגבל.

תמר מתתיהו: בהמשך לדבריה של חברת הכנסת מיכאלי, בסוף כשלא רוצים, יחסי העבודה אינם טובים ולא משיגים תוצאות רצויות ואם מביאים מישהו להמשך העסקה עם אקדח לרקה, התוחלת של התועלת של זה היא מוגבלת מאליה.

תמר מתתיהו: יש חשיבות מאוד גדולה למנגנונים המשמרים ולרעיון של ה-60 ימים שיש אחרי חופשת לידה, כי הרבה פעמים יש הטעיה לא מכוונת של מעסיק, להגיד היא חוזרת עכשיו ויש לה בעיות, אבל הוא יכול להיות מופתע לטובה.

תמר מתתיהו: זה בעיקר חשוב לעשות ולהחזיר את האישה לאותו מקום, לתת לה הזדמנות אמיתית להראות שהיא מצוינת ולא פחות טובה למרות הקשיים או המגבלות שיש באותה תקופה בחייה ולאפשר לפחות למעסיקים הטובים, תמי הלב, שרוצים בכך, באמת לגלות כי טוב ולהמשיך הלאה.

תמר מתתיהו: בהארכת הזמנים, אני לא בטוחה שמשיגים שינוי לגבי אלה שליבם במקום הנכון ולגבי אלה שליבם אינו במקום הנכון, אלה דברים שממילא יגיעו לבתי המשפט ואל יצלחו ולא ייצרו תהליך של עבודה.

תמר מתתיהו: לכן גם מהזווית הזאת אני לא בטוחה שהארכה נוספת נחוצה.

תמר זנדברג: זה לא מדויק.

תמר זנדברג: הניסיון מראה לנו שזה לא מדויק.

תמר זנדברג: הרבה פעמים, למרות המנגנונים האלה, בסוף נשים מפוטרות.

תמר זנדברג: יש לנו את הנתונים על פיטורי נשים בתקופות הריון ואחרי חופשות לידה ומקבלים אישורים.

תמר זנדברג: זאת אומרת, אנחנו לא במצב שההגנה היא כל כך טובה ורק כולם עומדים וממתינים.

תמר זנדברג: אלה שליבם לא במקום הנכון, יכול להיות שליבם צריך להיות במקום הנכון.

תמר זנדברג: היום הידיעה אישה שהיא בהיריון או בטיפולי פוריות, באמת לא מדובר במספר הרבה יותר קטן מלכתחילה.

תמר זנדברג: זה באמת נשים שראויות לכל העיטוף האפשרי אבל גם במנגנונים מקבילים שאת מדברים עליהם, כן, הידיעה שאישה, לפחות בתיאוריה, ברציונל, צריכה להיות מוגנת הגם שהמון פעמים זה לא כך, והנתונים שלכם, של משרד הכלכלה, מראים את זה כל שנה, זאת לא סיבה להגיד שממילא זה לא עובד, אז בואו נוותר על הכלי.

תמר מתתיהו: חס וחלילה.

תמר מתתיהו: זה לא מה שאמרתי.

תמר מתתיהו: דיברתי על משך הזמן.

תמר זנדברג: אני מבינה.

תמר זנדברג: אני רק אומרת שנכון להיום אנחנו לא מתקרבים למלוא ההגנה הראויה לנשים במצבים כאלה.

תמר זנדברג: זה לא שאנחנו נותנים הכול.

תמר זנדברג: בצרפת יש חופשת לידה של שלוש שנים עד שהם הגיעו למצב שזה הפך להיות מנגנון שמוציא נשים משוק העבודה.

תמר זנדברג: אנחנו לא שם.

תמר זנדברג: ההגנה כאן היא מינימלית מאוד.

יואב סגלוביץ': אני אומר משפט קצר.

יואב סגלוביץ': זה לא החוק שעושה כאן שינוי כלכלי.

יואב סגלוביץ': זה חוק שמשנה תפיסה, משנה תודעה, נותן כיוון אחר.

יואב סגלוביץ': לדעתי עוד המון דברים צריך לעשות במעטפת הזאת, אבל זה עוד דבר ועוד משהו.

עודד פורר: אגב, אם אלה לא הרבה נשים, משרד האוצר יכול לתת את חלקו כאן.

עודד פורר: אם אנחנו מדברים על סכומים קטנים.

קארין אלהרר: משרד האוצר על הקו.

טובה ווסר: כן.

טובה ווסר: שלום.

טובה ווסר: רפרנטית תעסוקה.

טובה ווסר: אנחנו מבינים את הצורך בהתחשבות בנשים ששהו במקלט לנשים מוכות ואת הנושא הזה באופן כללי.

טובה ווסר: חשוב להגיד שכמו אנחנו כבר מכירים, יש 60 ימים בחוק שמאפשרים לנשים אלו להיעדר ממקום עבודתן.

טובה ווסר: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד רגישה של העסקים שמאוד נפגעו בתקופת הקורונה.

קארין אלהרר: כאילו לפני הקורונה הם היו נדיבים.

טובה ווסר: חשוב שנכיר שיש כאן עניין של פגיעה בגמישות העסקה.

עודד פורר: יש הרבה מאוד מעסיקים שהם כן נדיבים.

קארין אלהרר: אני מדברת על האוצר.

קארין אלהרר: לא על המעסיקים.

קארין אלהרר: למעסיקים דווקא אין לי שום תלונות.

טובה ווסר: חשוב לומר שיש כאן משהו שפוגע בגמישות העסקה של הנשים בתקופת הקורונה והשלכות שיכולות להיות לזה על העסקים.

טובה ווסר: זאת נקודה שחשוב שנכיר בה בתקופה הזאת שהיא באמת תקופה מאוד רגישש.

עודד פורר: מאחר שלא מדובר במספרים גדולים, מה האוצר מוכן לתרום לטובת הצעת החוק הזו?

עודד פורר: כמו שהוא עושה עידוד תעסוקה.

עודד פורר: הרי נתתם שישה מיליארד שקלים לטובת עידוד החזרת עובדים לעבודה, מתוכם כמה ניצלתם?

עודד פורר: בערך 200 מיליון שקלים.

עודד פורר: משהו כזה.

עודד פורר: מה אתם מוכנים לתת להצעת החוק הזאת לטובת שימור תעסוקה?

עודד פורר: למשל, כמו בעידוד תעסוקה, חצי שכר מינימום למשך אותה תקופה כדי לעודד את המעסיק להמשיך ולהעסיק.

עודד פורר: מדברים כאן על מספרים קטנים.

עודד פורר: על כמה נשים אנחנו מדברים בשנה?

אורלי אלמגור לוטן: ב-2019 היו 650 נשים.

עאידה תומא סלימאן: אבל קחי בחשבון מה סוג התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים מקסימום על 300 נשים.

עודד פורר: מדברים על סכומים מאוד קטנים.

עודד פורר: אני חושב שמשרד האוצר יכול לתת כאן אמירה מאוד מאוד חשובה.

טובה ווסר: זה משהו שצריך לבחון.

טובה ווסר: חשוב שנכיר שיש את חוק הנומרטור.

טובה ווסר: באמת צריך למצוא לזה מקור תקציבי.

עודד פורר: בואי נעשה ביחד את החשבון.

עודד פורר: במקום 600 נשיטם, ניקח 50 אחוזים תעסוקה, נניח שאלה 300 נשים שתצטרכי לתת להם חצי שכר מינימום למשך שישה חודשים.

עודד פורר: חצי שכר מינימום, זה 2,750 שקלים, אנחנו מדברים על 270,000 שקלים עבור 100 נשים.

עודד פורר: אנחנו מדברים כאן על מיליון שקלים ולא יותר.

עודד פורר: מיליון וחצי, שני מיליון.

עודד פורר: הנומרטור כמדומני לא מדבר במספרים האלה.

טובה ווסר: עדיין לא בחנו את המספרים.

טובה ווסר: שוב אני מדגישה שאם אנחנו כן רוצים לבחון איזשהו תקצוב של הדבר הזה, כן צריך לזה מקור תקציבי בהתאם לחוק הנומרטור.

קארין אלהרר: זה מיליון שקלים.

קארין אלהרר: לא צריך נומרטור.

עודד פורר: אני עשיתי חשבון על 300 נשים.

עודד פורר: אפשר גם לקצוב את זה עד 300 נשים.

עודד פורר: חצי שכר מינימום למשך חצי שנה פיצוי למעסיק ואז גם לעודד אותו להמשיך להעסיק גם בלי קשר אלא כדי שהוא ירגיש שהוא נותן כי אנחנו מבינים שיש כאן באמת איזושהי מצוקה.

עודד פורר: אנחנו מדברים על ארבעה מיליון ו-950,000 שקלים.

עודד פורר: את לא חושבת שאתם יכולים למצוא את הכסף הזה בתוך קופסאות הקורונה שלקחתם לעצמכם בתקופת הקורונה.

טובה ווסר: זה משהו צריך לבחון.

טובה ווסר: כבוד היושב ראש, אני צריכה לבחון את הדבר הזה.

טובה ווסר: לגבי העלויות, גם זה משהו שצריך לבחון ולעשות את החישוב.

טובה ווסר: בהחלט אני אוכל לחזור אליכם בעניין הזה.

עודד פורר: הנה, יש לך את הזמן בו מתקיים הדיון הזה לבחון את הנושא הזה.

עודד פורר: לא מדברים על סכום גדול.

עודד פורר: אנחנו מוכנים לקצוב את זה ל-300 הנשים הראשונות.

עודד פורר: אם תתעקשו שישלמו שכר ארבעה חודשים ואחר כך עוד 60 יום יהיה על חשבון המעסיק.

עודד פורר: אפילו חצי-חצי.

עודד פורר: שלושה-שלושה.

עודד פורר: שלושה חודשים על חשבון המעסיק ושלושה חודשים חצי שכר מינימום על חשבון שכר המדינה.

עודד פורר: מה את אומרת?

טובה ווסר: אני לא יכולה לעשות את הדיון התקציבי בוועדה.

עודד פורר: אנחנו נתקן את זה בחוק.

עודד פורר: נתקן את חצי שכר מינימום למשך שלושה חודשים ואחר כך עוד שלושה חודשים על חשבון המדינה.

עודד פורר: זאת אפילו לא הופכת להיות הצעת חוק תקציבית ברמה שמצריכה אותי לחזור אליכם.

עודד פורר: נראה לי שיש לי רוב בוועדה.

עודד פורר: אני חושב שלתת כאן את התמריץ הזה של שלושה חודשים חצי שכר מינימום, המדינה תישא בעלויות, אני חושב שזאת אמירה מאוד חשובה גם בהקשר לדברים שאמרה חברת הכנסת מיכאלי.

טובה ווסר: אני כן מציעה שנחכה עם העניין התקציבי כדי לראות ולהבין מה המספרים ועל מה אנחנו מדברים.

עודד פורר: ההצעה של הוועדה היא חצי שכר מינימום למשך חצי שנה ונהיה מוכנים על שלושה חודשים.

עודד פורר: הצעת הוועדה מדברת על זה שמשרד האוצר ייקח על עצמו במשך – אנחנו נוריד את התקופה לתקופה של 150 ימים – ובתקופה הזאת משרד האוצר ישלם חצי שכר מינימום לאישה שחזרה לעבודה.

עודד פורר: לחילופין, אני אהיה מוכן להתפשר אתכם על שלושה חודשים.

טובה ווסר: אני ממש מציעה שנעשה את השיחה הזאת.

טובה ווסר: אני לא נמצאת אתכם בחדר כי אחרת הייתי מציעה שנעשה שיחה.

עודד פורר: המשרד לא רחוק.

עודד פורר: אנחנו כאן היום עד שעה מאוחרת.

טובה ווסר: אנחנו נשמח להגיע ולדבר אתך.

עודד פורר: מצוין.

טובה ווסר: ב-זום זה קשה.

טובה ווסר: אני גם שומעת אותך מקוטע וקשה לי להגיב בצורה הזאת.

טובה ווסר: אם תרצה, בהמשך היום, נשמח להגיע אליך ולדבר אתך פנים מול פנים על הנושא הזה.

עודד פורר: תנסו לעשות את זה מהר כי אני רוצה להצביע על זה היום.

ענת מימון: אני מבקשת להעלות נושא שאולי יכביד קצת על כתפי ההצעה הזאת.

ענת מימון: בשבוע שעבר היה דיון בוועדת העבודה והרווחה לגבי הקשיים שהתעוררו בתקופה האחרונה בעקבות משבר הקורונה בהיבטים של חוק עבודת נשים ואחד הנושאים שהועלו שם זה שנשים שמוגנות ב-60 ימים שהזכרנו עכשיו, שחוזרות מתקופת לידה והורות, למעשה אם הן יצאו מיד לאחר מכן בצמוד לחל"ת קורונה, הן חוזרות מחל"ת הקורונה כשהן לא מוגנות ולמעשה יכולות למצוא את עצמן מפוטרות.

ענת מימון: להבנתי הייתה נכונות מצד הממשלה כן לתת הגנה של 60 ימים נוספים מעבר לחל"ת הקורונה, אבל זה משהו שטעון תיקון חקיקה, גם אם הוראת שעה, אבל צריך לקבוע בחוק שאפשר יהיה להגן על אישה שחוזרת מתקופת לידה והורות, חל"ת ולתת לה 60 ימים הגנה מפני פיטורים.

ענת מימון: חשוב לשמוע את הממשלה בנושא הזה אבל אני יודעת שלהעביר עכשיו הצעה או ממשלתית או פרטית מ-א' עד ת', זה לא יקרה וכן אפשר להשתמש בפלטפורמה של ההצעה שנמצאת כאן כבר אחרי קריאה טרומית ולהוסיף את זה, אם יש הסכמה של כולם.

ענת מימון: שוב, לראשונה, לשנייה ושלישית זה משהו שצריך יהיה להשלים.

קארין אלהרר: הממשלה מסכימה?

ענת מימון: להבנתי כן.

ענת מימון: חשוב לשמוע אותם.

איה דביר: אכן הנושא עלה בשבוע שעבר בוועדת העבודה אבל עדיין לא הספקנו לעשות התייעצות לא עם מעסיקים ולא עם ההסתדרות.

איה דביר: זה מאוד בשלב ראשוני.

איה דביר: אין לנו עמדת שר.

איה דביר: זה עוד לא בשל לאיזשהו ניסוח חקיקה.

עודד פורר: השאלה אם אתם רוצים להיכנס עם זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

עודד פורר: בואו נודה על האמת, ככל הנראה בכנסת הזאת לא יהיו לכם עוד הזדמנויות.

איה דביר: אני אצטרך להתייעץ ולשאול.

עודד פורר: טובה, אני לא רואה שאת בדרך אלינו.

טובה ווסר: אתה רוצה שאני אגיע עכשיו?

עודד פורר: אם רוצים לסכם את הנושא הזה ורוצים להתקדם, כן.

טובה ווסר: תן לי שעה ואני אצלך.

טובה ווסר: בסדר?

עודד פורר: בסדר.

עודד פורר: תודה.

קארין אלהרר: אבל עם תשובה ועם כסף.

טובה ווסר: אני מבטיחה לבחון את הדבר הזה ברגעים אלה ממש ולחזור אליכם.

קארין אלהרר: רק אל תשכחי את פנקס הצ'קים.

עודד פורר: אני רוצה לומר משהו, בלי צחוק, סביב הנושא הכספי.

עודד פורר: אגב, אני מתייחס אפילו לא ל-60 ימים אלא לשלושת החודשים הראשונים.

עודד פורר: הסיפור כאן הוא לא סיפור גדול, הוא לא סיפור של הרבה נשים, הוא גם לא סיפור של תקופת זמן ארוכה בדרך כלל.

עודד פורר: דווקא בתקופת הזמן הראשונה, האישה שיוצאת ממקלט זקוקה לכך שגם המעסיק ירגיש אתה בשימור מקום העבודה ובאתגר הזה של השיקום ביציאה מהמקלט.

עודד פורר: אני חושב שדווקא אמירה כזאת, אפילו לגבי החודשים הראשונים, אז אולי יהיו קצת יותר נשים, ואחר כך המעסיק כבר יישא בזה, נותן את התחושה שזה לא הקרב עכשיו שהאישה צריכה לנהל אותו לבד ותשאירו אותה להתמודד מול מעסיק.

עודד פורר: אני אומר לכם שוב, מעסיק שהוא סופר את השקל לשקל ויש לו פתאום עובד שנותן תפוקה יותר נמוכה והוא מרגיש שהוא נושא על גבו את מדינת ישראל בתוך האירוע הזה, זה ילך למלחמות וכולם יפסידו מהן.

עודד פורר: האישה תפסיד, המעסיק יפסיד ובסוף גם המדינה תפסיד.

עודד פורר: את הדברים האלה בסוף המדינה תשלם.

עודד פורר: היא תשלם אותם בביטוח הלאומי, היא תשלם אותם במעסיק שיסגור את העסק, היא תשלם אותם למי שתפוטר מהעבודה.

עודד פורר: אם היה מדובר כאן על סכומי כסף גדולים, לא הייתי מעלה את זה.

עודד פורר: אנחנו מדברים כאן על שניים-שלושה מיליון שקלים.

עודד פורר: אמירה דרמטית, אני חושב ששר האוצר יכול לצאת אתה.

ענת מימון: אני אקריא את ההצעה, שתי ההצעות הממוזגות.

עודד פורר: היו שתי נקודות.

ענת מימון: הנקודה השנייה, אני יודעת שכרגע אין הסכמה של הממשלה ואני לא מעלה אותה.

עודד פורר: מהי הנקודה השנייה?

ענת מימון: עלתה בעיה לגבי הנושא של היתרים שניתנים היום.

ענת מימון: האפשרות לתת את ההיתר רטרואקטיבי היא מוגבלת לפי החוק לעילות מסוימות.

ענת מימון: התעוררה בעיה שהיום בגלל העומס שיש, לפעמים ההיתר ניתן באיחור והמעסיק בעצם נושא בנטל והוא מעסיק למרות שבסופו של דבר הוא מקבל את ההיתר, אבל בתקופה שזה התעכב עד למתן ההחלטה בהיתר, המעסיק נושא בנטל.

ענת מימון: רצו אולי לקבוע איזושהי נסיבה שאפשר יהיה לתת רטרואקטיבי גם במצב שהעיכוב במתן ההחלטה הוא על ידי הממשלה.

ענת מימון: הבנתי שכרגע זה עוד בדיונים.

עודד פורר: למה דיונים?

עודד פורר: הרי בסוף העיכוב הוא של הממשלה.

עודד פורר: למה אנחנו צריכים עוד פעם לשאת במה שהממשלה לא עושה?

איה דביר: אגף ההסדרה שמטפל בהיתרים קיבל מאז חודש מארס כמעט 20,000 בקשות להיתרים, גם של חל"ת וגם של פיטורים על רקע הקורונה.

איה דביר: לשם השוואה, בשנה רגילה, במהלך כל השנה, מוגשות כ-1,000 בקשות.

איה דביר: זאת אומרת, זה היה משהו חריג בהיקף חסר תקדים ובאמת נוצר עיכוב.

איה דביר: ניתנה עדיפות לטיפול בבקשות לחל"ת ואז נוצר עיכוב בבקשות לפיטורים.

איה דביר: ההחלטות בהם לפעמים ניתנו אחרי שלושה וארבעה חודשים.

עודד פורר: מה אתם עושים כדי לפתוח את הפקק הזה?

עודד פורר: ברור לכם שזה לא סביר.

איה דביר: קודם כל, עושים.

איה דביר: גייסו עוד המון אנשים מהאכיפה כדי לקבל החלטות גם בתחום עבודת נשים.

איה דביר: כיום אנחנו די עומדים בפרץ וגם מספר הבקשות ירד.

איה דביר: רוב הבקשות כבר טופלו.

איה דביר: היה פקק שנוצר בחודשים מארס, אפריל ומאי.

איה דביר: כרגע אנחנו בסדר.

עודד פורר: אז מה הבעיה?

איה דביר: הבעיה עכשיו היא בהחלטות שניתנות כעבור מספר חודשים מאז הן הוגשו והחוק לא מאפשר א הנסיבות שמנויות כאן, שהן נסיבות מאוד חריגות, לתת את ההיתר בדיעבד, בעצם לזמן שהו התבקשו הפיטורים.

איה דביר: אז המעסיק נושא בנטל, כמו שענת ציינה, של כל החודשים האלה.

איה דביר: זה משהו שעוד אין לו עמדת משרד מגובשת וגם לא עמדת מעסיקים.

איה דביר: אני לא חושבת שזה בשלב שאפשר להכניס את זה לחקיקה.

תמר זנדברג: נשמע לי שזאת כוונה טובה.

עודד פורר: אני רוצה להכניס כאן סעיף שב-90 הימים הראשונים המדינה תפצה את המעסיק בחצי שכר מינימום.

תמר זנדברג: לגבי כל אישה שיוצאת ממעון?

עודד פורר: כן.

תמר זנדברג: הצעת החוק מאפשרת.

תמר זנדברג: אם היא חזרה והכול בסדר.

עודד פורר: בדיוק אמרתי שזה המקום בו אפשר לייצר את המנגנון שמקום העבודה הופך להיות מקום משקם ומסייע בשיקום, כמי שרואה את עצמו חלק מהעניין ולא מישהו שכופים עליו מעבר לכך.

עודד פורר: אני רוצה שאחר כך, כשאני מבקש מהמעסיק אחרי שלושת החודשים האלה שייתן עוד שלושה חודשים על חשבונו, הוא יודע שהוא לא נושא בהם לבד.

עודד פורר: אנחנו לא מדברים כאן על סכום גדול.

עודד פורר: נראה עם מה יחזור אלי האוצר.

תמר זנדברג: אני מזכירה שזאת אישה שהיא עובדת ונמצאת במקום העבודה.

תמר זנדברג: זאת לא חופשה.

תמר זנדברג: השהות שלה במקלט נסתיימה.

תמר זנדברג: מה השתתפות המדינה במצב שהאישה במקלט?

תמר זנדברג: זה חל"ת?

ענת מימון: זה חל"ת.

תמר זנדברג: חל"ת המדינה משלמת.

עודד פורר: המדינה לא משלמת.

תמר זנדברג: היא משלמת.

תמר זנדברג: היא כמו מובטלת.

עודד פורר: גם בתקופת החל"ת, המעסיק מחויב לשמור את מקום העבודה.

תמר זנדברג: אבל בתקופה הזאת הוא יכול לקחת עובדת מחליפה.

עודד פורר: יש לך עובדת מקצועות ואני אגיד לך לקחת עובדת מחליפה, ברור לך לחלוטין שיש כאן איזשהו משהו שאת כמעסיקה לוקחת על עצמך מעבר.

תמר זנדברג: אין ספק אבל זה כמו חופשת לידה.

עודד פורר: לכן אני אומר שזה משהו שהמדינה יכולה לתת.

עודד פורר: אנחנו נצביע על הצעת החוק הזאת היום אבל אחרי שאני אשמע תשובות מהאוצר.

ענת מימון: מה לגבי מספר הימים?

עודד פורר: בינתיים נשאיר את זה.

עודד פורר: אנחנו נקריא אחרי שנסכם את הנוסח ונראה מה התשובה שהאוצר ייתן.

תמר מתתיהו: רק להעיר לגבי הרעיון להוסיף את התשלום ולהפוך את המדינה לחלק מהמהלך השיקומי הזה ולא להשאיר את המעסיק.

תמר מתתיהו: ככל שהוא קורם עור וגידים עם האוצר, אנחנו צריכים להקים מנגנון תשלומים וצריך להכניס עוד שחקן בממשלה.

תמר מתתיהו: השאלה איך עושים את זה.

עודד פורר: אני אדבר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי.

עודד פורר: מנגנון מאוד פשוט.

ענת מימון: נזכיר שבהצעה של ימי הבידוד שעשינו, משפים מעסיקים על תשלום ימי הבידוד דרך הביטוח הלאומי.

ענת מימון: כמו מילואים לדוגמה.

תמר מתתיהו: הביטוח הלאומי הוא ערוץ אחד.

תמר מתתיהו: עוד ערוץ שיכול לעבוד זה מס הכנסה.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: מס הכנסה טוב בלקחת כסף ולא בלתת.

עודד פורר: המדינה עשתה טעות שהטילה על מס הכנסה לשלם את המענקים.

עודד פורר: כיום כל המעסיקים שקיבלו מענקים, מס הכנסה דורש מהם את הכסף בחזרה.

עודד פורר: אני לא מאשים אותם, זה התפקיד שלהם.

קארין אלהרר: זה מנגנון מובנה.

עודד פורר: התפקיד של הביטוח הלאומי הרבה פעמים הוא לשלם כסף.

עודד פורר: התפקיד של מס הכנסה הוא לקחת את הכסף.

עודד פורר: זה תפקידם והם עושים אותו נאמנה.

עודד פורר: נצטרך להתגבש סביב הנוסח הזה.

עודד פורר: אנחנו נתכנס כאן היום שוב בהמשך היום כדי לסיים ולראות על מה אנחנו מצביעים.

עודד פורר: נראה לאיזה הסכמות נצליח להגיע.

קארין אלהרר: אני רואה שהיא עוד במשרד.

עודד פורר: היא הבטיחה להגיע תוך שעה.

עודד פורר: משרד האוצר לא רחוק מכאן.

עודד פורר: יש אנשים נוספים שרצו לדבר.

עודד פורר: אני אאפשר להם.

עודד פורר: נשמח לשמוע התייחסויות לדיון עצמו.

עודד פורר: דינה דהן, יושבת ראש פורום העמותות המפעילות מקלטים.

עודד פורר: אחריה עורך דין שמעון חסקי, לשכת עורכי הדין.

דינה חבלין דהן: תודה כבוד היושב ראש.

דינה חבלין דהן: אני רוצה קודם כל להביע את הערכתנו לך ולחברי הוועדה על העיסוק הנרחב בעת האחרונה בתיקוני חקיקה שנועדו לסייע לקורבנות אלימות במשפחה.

דינה חבלין דהן: זה לא מובן מאליו.

דינה חבלין דהן: חשוב לי לציין שוב שבפני נשים שיוצאות ממקלטים לחיים עצמאיים בקהילה, יש קשיים רבים.

דינה חבלין דהן: הן צריכות לבנות מחדש את החיים שלהן ואת החיים של ילדיהן והרבה פעמים לעשות זאת ממש מאפס.

דינה חבלין דהן: למצוא דירה, לצייד אותה, להתמקם בה, לשלב ילדים במוסדות חינוך, למצוא אפילו מכולת ורופא משפחה.

דינה חבלין דהן: כל מה שנלווה להתאקלמות מחדש בקהילה וזה בכלל לא פשוט.

דינה חבלין דהן: זה מורכב מאוד גם ברמה התעסוקתית וברמה כלכלית.

דינה חבלין דהן: זה היה כך לפני הקורונה וברור לכולנו שעכשיו זה יותר.

דינה חבלין דהן: התיקון לחוק אותו אתם מציעים, חשוב להבין שהוא לא ישפיע על החיים של כל הנשים שיוצאות מהמקלטים.

דינה חבלין דהן: גם אם היו 650 או 750 נשים בשנה במקלט, לא כולן ייהנו מהחוק הזה כי חלק ניכר מהנשים שהיו במקלטים לא עבדו לפני כן בשכר ולכן הן לא זכאיות לזה.

דינה חבלין דהן: חלק עבדו ללא תלושי שכר בעבודות ניקיון או משק בית וגם הן לא זכאיות לזה.

דינה חבלין דהן: חלק אחר שכן עבד בשכר, פשוט יבחר לעבוד בעבודה אחרת או במקום אחר.

דינה חבלין דהן: התיקון לחוק הזה הוא מאוד מאוד חשוב כי הוא יסייע לפלח הזה של הנשים שיבחר לחזור לעבודה שלו, שיבחר לגור באותו מקום או כאלה שעובדות במשרדים ממשלתיים או בחברות ביטוח שיש להם סניפים במספר מקומות והם יוכלו לעבוד במקום אחר.

דינה חבלין דהן: לפיכך אנחנו תומכות מאוד בתיקון לחוק.

דינה חבלין דהן: אנחנו חושבות שהוא יסייע מאוד לנשים.

דינה חבלין דהן: אני מודה על זכות הדיבור.

שמעון חסקי: אדוני, שלום.

שמעון חסקי: אני נציג לשכת עורכי הדין.

שמעון חסקי: לשכת עורכי הדין לגמרי מברכת על הצעת החוק הזאת.

שמעון חסקי: אדוני היושב ראש, אני חושב שזה עוד צעד חשוב מאוד בכל הפעילות של הוועדה הזאת נגד אלימות במשפחה בדגש לצערי כרגע על נשים כי הן רוב רובן של הנפגעות.

שמעון חסקי: אני גם מתחבר למה שנאמר בוועדה לעניין התקצוב של החוק.

שמעון חסקי: מדובר על 600 נשים ואני לא חושב שזה הרבה כסף לצורך הגנה על הנשים האלה.

שמעון חסקי: צריך לקחת בחשבון, כמי שטיפל בנשים שהיו נתונות לאלימות, שחלק מהן לא נשארות באזור מגוריהן.

שמעון חסקי: הן מנתקות מגע מאזור המגורים כך שכל הרעיון אם המעסיק יכול לפטר או לא יכול לפטר, בין 90 ימים ל-182, לגבי חלקן זה לא רלוונטי, מה שמוריד את סעיף העלות של החוק.

שמעון חסקי: לדעתי לפחות חצי לא יישארו במקום המגורים הטבעי לאחר יציאה, טיפול והעצמה במעון לנשים מוכות וגם את זה צריך לקחת בחשבון.

שמעון חסקי: בכל מקרה, אדוני, חברי הוועדה הנכבדים, לשכת עורכי הדין תומכת בכל פה בתיקון הזה.

שמעון חסקי: זה צעד מאוד מאוד חשוב וביטחון תעסוקתי לנשים שעוברות דבר לא פשוט בחייהן ואנחנו מאוד בעד.

שמעון חסקי: תודה רבה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אבישג שחם חדד, ויצ"ו.

עודד פורר: אחריה מירב שמואלי.

אבישג שחם חדד: תודה רבה.

אבישג שחם חדד: ויצ"ו תומכת בתיקון החוק.

אבישג שחם חדד: רציתי לציין שרוב הנשים לא חוזרות למקום עבודתן הקודם גם בשל קשיים נפשיים וגם בשל החשש שבן הזוג יאתר אותן.

אבישג שחם חדד: הנשים בדרך כלל נמצאות במקלט שישה חודשים עד שנה.

אבישג שחם חדד: בזמן השהות במקלט הן לא יכולות לעבוד בצורה מסודרת, מה שמרע עוד יותר את מצבן הכלכלי.

אבישג שחם חדד: בסך הכול מדובר ב-300 נשים.

אבישג שחם חדד: כפי שצוין, לא מדובר בסכום גדול.

אבישג שחם חדד: תקציב הרווחה עבור הפעלת המקלטים בשנת 2019 עמד על 27 מיליון.

אבישג שחם חדד: אם 20 אחוזים מהנשים שוהות במקלט וחוזרות אליו שוב, אפשר לעזור להן לחזור לחיים.

אורלי אלמגור לוטן: נאמר שהרוב נמצאות בין שלושה חודשים לחצי שנה.

אורלי אלמגור לוטן: זה לא היה מדויק.

אבישג שחם חדד: לא הזכירו קודם את הילדים.

אבישג שחם חדד: מספר הילדים גם חשוב כי הם יחידה משפחתית.

עודד פורר: זה ברור לעניין ההגנה.

עודד פורר: יש להם ילדים וצריך להגן גם עליהם.

 << אורח >> מירב שמואלי: שלום.

 << אורח >> מירב שמואלי: אני מעמותת רוח נשית.

 << אורח >> מירב שמואלי: גם אנחנו תומכות מאוד בהצעת החוק.

 << אורח >> מירב שמואלי: אנחנו עמותה שעוזרת לנשים שנקלעו למערכת יחסים אלימה להגיע לעצמאות כלכלית.

 << אורח >> מירב שמואלי: כידוע, הקשיים הכלכליים הם עצומים.

 << אורח >> מירב שמואלי: קשה למצוא מקום עבודה, קשה להתמיד במקום עבודה ואלה קשיים שנובעים מחוויית האלימות וההשלכות שלה.

 << אורח >> מירב שמואלי: אני רוצה להזכיר שהרבה נשים נפגעות אלימות לא מקבלות מזונות ילדים והן צריכות לפרנס לבד את הילדים.

 << אורח >> מירב שמואלי: במקרים רבים מאוד שאנחנו בדקנו, הן גם בחובות שהן תוצאת האלימות.

חנה שטרום כהן: אני פסיכולוגית קלינית מהפסיכולוגיה הציבורית.

חנה שטרום כהן: כבר עלה דבר שרציתי להעיר, על כך שנשים רבות לא חוזרות למקום העבודה המקורי שלהן וההצעה היא לראות את המעסיק בצורה רחבה.

חנה שטרום כהן: אם יש איזה גוף שהוא ממלכתי או יש לו סניפים, בלשון החוק המחויבות לחזרה לעבודה תהיה גם לסניפים אחרים של אותו מעסיק ולא רק למקום העבודה ממנו היא יצאה ספציפית.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: מישהו מהנוכחים רוצה להתייחס לפני שאני מסכם?

עודד פורר: לא.

עודד פורר: אנחנו נחדש את הדיון בנושא הזה בשעה 13:30 לצורך הקראה והצבעה.

עודד פורר: נקווה שהנוסח, או שיהיה בהסכמה עם האוצר או שיהיה בלי הסכמה עם האוצר.

עודד פורר: תודה.