ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 123, 2020-12-14 00:00

רם שפע: בוקר טוב לנוכחים ולמשתתפים בזום.

רם שפע: התכנסנו לנושא מאוד חשוב והוא הקמת אוניברסיטה בגליל.

רם שפע: רגע לפני שאדבר על הנושא, על היוזמים שלו אני מרגיש צורך לספר לכם סיפור קטן שקרה לי אתמול ובעיני מאוד רלוונטי.

רם שפע: במסגרת הוועדה והתפקיד שלי כיושב-ראש, אני משתדל להגיע הרבה לשטח, לפגוש בתי ספר, פנימיות, כפרי נוער, עושה כל מה שאני יכול כדי ללמוד את השטח.

רם שפע: בשבוע שעבר קבלנו החלטה לבקר בזיכרון יעקב ולשמוע מה קורה שם.

רם שפע: שמענו כל מיני דברים שקורים שם כמו למשל שאין בית ספר של החופש הגדול.

רם שפע: בית ספר היסודי שם הוא עד כיתה ח' וזה מאוד מעניין, לכן קבענו לשם סיור אתמול בבוקר.

רם שפע: לצערי הרב, ראש הרשות טען שעודכן מאוחר לסיור שלנו, החליט לעשות כל מה שהוא יכול כדי לבטל את הדיון וכדי שלא אצליח לראות את בתי הספר שם.

רם שפע: הוא הפעיל לחץ גם על התיכון וגם על היסודי שיסגרו בפני את הדלת כי הוא לא היה חלק מהסיור.

רם שפע: למרות ניסיון שלי לשוחח אתו בשבת בערב כדי שאוכל לפגוש את מערכת החינוך בזיכרון, התקבלה אצלו החלטה שזה לא יקרה.

רם שפע: הגעתי אתמול לזיכרון יעקב, ניסיתי לבקר בבית הספר היסודי ובתיכון, ללכת גם למוסדות החרדיים ולראות מה קורה שם, יש שם מוסד חרדי מאוד מעניין בחינוך המיוחד שגם יש שם בעיות עם תקצוב דרך הרשות.

רם שפע: בסופו של דבר לא הצלחתי להיכנס למוסדות שראש הרשות החליט שלא אכנס אליהם.

רם שפע: אם יש פוליטיקה כזאת באירוע כזה, הרגשתי צורך לומר את זה פה כי זה מאוד תסכל אותי.

רם שפע: פשוט יצא שהגעתי לשם ולא פגשתי אותם.

רם שפע: זה לא קשור לאוניברסיטה בגליל אבל קשור למערכת החינוך שלנו.

רם שפע: אני בעיקר מקווה שיהיה שם בית ספר של החגים לאותם תלמידים ומורים שזקוקים לכך.

רם שפע: התכנסנו לדיון חשוב בנושא הקמת אוניברסיטה בגליל.

רם שפע: הדיון נבע משלושה גורמים שקלטו את הסיטואציה במקביל, בנוסף לאין ספור פניות שהגיעו אלי מרגע ההכרזה של השר אלקין: מראשי רשויות, ממטות של מאבק בנושא ומחברי הטובים שלומדים בקרית שמונה ובישובים בצפון.

רם שפע: גם חבר הכנסת להב הרצנו פנה אלי לקיים דיון בנושא ומיד הבנו שזה לא נושא שאני יכול לעבור אליו לסדר היום לכן אנחנו מתכנסים פה היום ותודה רבה לכל מי שהצטרף אלינו.

רם שפע: אני מכיר את הנושא הרבה שנים, הייתי חבר במועצה להשכלה גבוהה, הצגתי את הסטודנטים מישראל 7 שנים בכל מיני תפקידים והנושא הזה קרוב מאוד ללבי.

רם שפע: אני מאוד מעריך את הניסיון של השר אלקין לרומם את הגליל ולעשות משהו משמעותי בגליל, לנסות למנף את התעסוקה, את מערכת החינוך וגם את האקדמיה.

רם שפע: אבל אני מוכרח לומר שהתזמון והאופן בו ההכרזה הוכרזה על הקמת אוניברסיטה בגליל על ידי שלוחות של אוניברסיטת חיפה בכל מיני מקומות, בעיני ממש לא הולך לתת את המענה ולהגשים את החזון.

רם שפע: אותו חזון שכולנו רואים ואני בטוח שגם הוא וגם אותה ממשלה שלפני 15 שנה הכריזה על הקמת אוניברסיטה בגליל, תכננה לעשות משהו משמעותי שישנה את החיים לתושבי הצפון, שכל כך זקוקים שהממשלה תראה אותם באין ספור סוגיות ולא מרגישים את זה מספיק מאתנו.

רם שפע: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מצליחים לחזק אותם על ידי מציאת מקום נכון להקמת אוניברסיטה או על ידי כל פתרון אחר שבאמת ייתן מענה.

רם שפע: יהיה דיון, נשמע את כל הנוכחים ויכול להיות שיעלו זוויות שאני לא מכיר.

רם שפע: לאור העובדה שחייתי את הנושא במשך כמה שנים טובות ואתמול גם הספקתי לשוחח עם חלק מהמוסדות האקדמיים, עם ראשי רשויות, אני אומר שכרגע בעיני ההצהרה של השר אלקין לא תצליח לתת שוב מענה לתושבי הגליל, אולי אשתכנע אחרת אבל זו כרגע עמדתי.

רם שפע: אני מקווה שבדיון הזה נצליח להפוך את הלימון ללימונדה ואני מתחייב שאגיע לפגוש את כל ראשי הרשויות שרוצים בכך כדי לשמוע מהם לעומק מה הצרכים שלהם, איזה פתרון באמת אנחנו יכולים לייצר כדי לשפר את המצב שלהם ללא שום דבר ציני בתזמון של רגע לפני בחירות שלא באמת ייתן פתרון.

רם שפע: חבר הכנסת לה הרצנו, מכיוון שביקשת את הדיון, אתה מוזמן להתייחס בתחילה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה יושב הראש על קיום הדיון החשוב הזה.

יוראי להב-הרצנו: ב-2005 התקבלה החלטת ממשלה להקמת אוניברסיטה בגליל.

יוראי להב-הרצנו: אמנם ההחלטה היא פוליטית כי היא מתקבלת על ידי פוליטיקאים, אבל היא לא גחמה פוליטית.

יוראי להב-הרצנו: עברתי על נוסח ההחלטה בממשלה ושם הוגדר שהקמת אוניברסיטה בגליל היא צורך לאומי כלכלי חשוב.

יוראי להב-הרצנו: יחד עם זאת, בממשלה בחרו לחכות עם ההחלטה הזאת 15 שנה ולא ליישם אותה.

יוראי להב-הרצנו: אני שואל את עצמי אם עכשיו מחליטים ליישם אותה כי מדובר בצורך חברתי וכלכלי חשוב, כי אנחנו יודעים מה המשמעות של הקמת אוניברסיטה על הנעת הגלגלים שלה, כל הגלגלים בצפון, גם החברתיים, גם הכלכליים, גם התעסוקתיים, להרים את הצפון.

יוראי להב-הרצנו: ההחלטה של השר אלקין להקים את אוניברסיטת הגליל בחיפה היא תמוהה, שלא לומר שמדובר בצחוק מהעבודה.

יוראי להב-הרצנו: הרי חיפה קרובה יותר גאוגרפית לתל אביב מאשר לקריית שמונה וברור שכמוש אמרת, שהתכלית של החלטת הממשלה לא באה לידי ביטוי בהחלטה הזאת לאחד בין שתי האוניברסיטאות.

יוראי להב-הרצנו: מה עוד שדיברתי עם גורמים באוצר והם לא מכירים שום תוספת תקציבית שבאה כתוצאה מאותה החלטה.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לשמוע: 1.

יוראי להב-הרצנו: מה המשמעות האמיתית של אותה הצהרה של השר אלקין.

יוראי להב-הרצנו: 2.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שצריך לשים על השולחן את הדיון האמיתי של צורך באוניברסיטה נוספת ואם כן, איך עושים את זה בצורה נכונה בגליל.

יוראי להב-הרצנו: חשוב לומר שנפגשתי עם ראש עיריית קריית שמונה אביחי שטרן, אדם צעיר, מוכשר, כריזמטי, אחד הפוליטיקאים הכי מרשימים שפגשתי והוא אומר בצדק שבקריית שמונה ובסביבתה יש הרבה מאוד מוסדות אקדמיים ומוסדות מחקר שמהווים תשתית איתנה שלבסיסה אפשר להקים אוניברסיטה.

יוראי להב-הרצנו: אם הממשלה מחליטה שיש צורך באוניברסיטה, למה לא להקים אותה בתל חי?

יוראי להב-הרצנו: או לצורך העניין לחזק את מיגל שזה מרכז מו"פ מוביל בצפון.

יוראי להב-הרצנו: בסמוך לתל חי יש גן תעשייתי שפועל בשילוב עם המכללה, יש תשתית איתנה באזור הגליל וקריית שמונה שעל בסיסה אפשר להקים אוניברסיטה.

יוראי להב-הרצנו: אם יש צורך באוניברסיטה, שהממשלה תקבל החלטה.

יוראי להב-הרצנו: אם כן, בוא לא נעשה את זה בצורה תמוהה שמעוררת הרבה סימני שאלה לגבי הגשמת התכלית שבהחלטת הממשלה מ-2005.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שאם כבר להקים אוניברסיטה, להקים אותה בלב הגליל ולגרום לדבר הזה להיות מנוע צמיחה אדיר שיצעיד את כל אזור הגליל וקריית שמונה קדימה.

יוראי להב-הרצנו: אני מברך על הדיון ואנחנו הולכים להיות יד ביד עד שהדבר הזה יוכשר.

רם שפע: תודה רבה לך.

רם שפע: חברת הכנסת קטי שטרית בבקשה.

קטי קטרין שטרית: תודה רבה לך אדוני היושב-ראש.

קטי קטרין שטרית: על מה אנחנו מלינים?

קטי קטרין שטרית: אנחנו מלינים על הקמת אוניברסיטה.

קטי קטרין שטרית: וואו, איזה יופי.

קטי קטרין שטרית: ועדת חינוך מלינה על הקמת אוניברסיטה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מלינים על הבלוף של הקמת אוניברסיטה.

אוסאמה סעדי: זה בלוף.

אוסאמה סעדי: את יודעת שזה בלוף.

קטי קטרין שטרית: אני יכולה לדבר?

קטי קטרין שטרית: תודה רבה שאתה נותן לי לדבר.

קטי קטרין שטרית: אני מצדיעה לשרי הליכוד לדורותיהם שהקימו את אוניברסיטת אריאל ועכשיו מקימים את אוניברסיטת הגליל.

קטי קטרין שטרית: פשוט חסרה לכם אינפורמציה, אוניברסיטת חיפה תיתן את חסותה לאוניברסיטה בגליל.

קטי קטרין שטרית: עדיין לא יודעים איפה היא תוקם.

קטי קטרין שטרית: עדין לא יודעים אם זה בקריית שמונה?

קטי קטרין שטרית: צפת?

קטי קטרין שטרית: נוף הגליל?

קטי קטרין שטרית: אז אנחנו בעצם מלינים על כך שיש שר שאומר שצריך להקים אוניברסיטה.

קטי קטרין שטרית: הלוואי שהיינו מקימים אוניברסיטה נוספת גם בדרום, מקימים אוניברסיטה נוספת גם ביהודה ושומרון, מקימים באזור מזרח הגליל.

יוראי להב-הרצנו: הוקמה אוניברסיטה בדרום, קוראים לה אוניברסיטת בן גוריון, לא אוניברסיטת תל אביב בבאר שבע.

קטי קטרין שטרית: מי שמכיר את מכללת אשקלון יודע שהחסות האקדמית היא של בר אילן.

יוראי להב-הרצנו: אבל זו לא אוניברסיטה.

קטי קטרין שטרית: המרחקים הם עצומים.

קטי קטרין שטרית: אבל אני אגיד לכם מה הבעיה.

קטי קטרין שטרית: כל דבר, גם הקמת אוניברסיטה, הפכה להיות נושא פוליטי.

קטי קטרין שטרית: אז לא.

קטי קטרין שטרית: השר אלקין אכן דואג להשכלה הגבוהה ואכן רוצה להביא עוד אוניברסיטה למדינה.

קטי קטרין שטרית: הצפיפות בתוך הכיתות בתוך האוניברסיטאות גדולה וככל שנוכל לפתח השכלה גבוהה זה טוב ונהדר.

קטי קטרין שטרית: למה לקח זמן מ-2005 עד עכשיו?

קטי קטרין שטרית: יש כמה סיבות, האחת היא שב-2005, אחרי ההחלטה, התמקדו באוניברסיטת אריאל ואכן בכהונתו של גדעון סער ניתנה ההוראה לגבי אוניברסיטת אריאל וזה טוב.

קטי קטרין שטרית: לצערי הרב היו מספר שרים אחרי לימור לבנת שהייתה שרת החינוך ב-2005, הייתה אחר כך יולי תמיר שלא ראתה לנכון לקדם את הנושא והיו גם בנט ורפי פרץ שזה לא היה בראש מעייניהם ולכן גדעון סער נתן את הלגיטימציה לאריאל.

רם שפע: את אומרת שזה לא פוליטי, אבל כל מי שהיה בליכוד היה בעד והשאר התנגדו.

רם שפע: זה לא פוליטי?

קטי קטרין שטרית: הקשבתי לתחילת הדיון שלך שתקפת את ראש עיריית זיכרון יעקב, שאני מכירה אותו ובמקרה הוא מהליכוד.

רם שפע: נכון, בגלל זה הוא מנע ממני לסייר בעיר שלו.

קטי קטרין שטרית: ביקרתי אצלו לא פעם ולא פעמים.

קטי קטרין שטרית: כשבאים בנפש חפצה ובלב שלם, אז הסיור יכול להיראות אחרת.

יוראי להב-הרצנו: תתפקד לליכוד, אבל אז הבעיה תהיה נפש חפצה.

קטי קטרין שטרית: אם רוצים לבוא ולנגח, ככה זה.

קטי קטרין שטרית: כל עוד אני חברה בוועדת החינוך אני אפעל שהאוניברסיטה שהיום מוגדרת כאוניברסיטת חיפה תקום ותשגשג.

יוראי להב-הרצנו: זה יותר קרוב לתל אביב מאשר לקריית שמונה, איך זה קשור?

קטי קטרין שטרית: אתה מדבר על גיאוגרפיה, זו לא גיאוגרפיה, זו חסות.

קטי קטרין שטרית: זה נותן את החסות האקדמית, עדיין לא יודעים איפה היא תמוקם.

קטי קטרין שטרית: זו הטעות שלכם שנובעת מחוסר ידע, כי אתם לא מבינים את ההיגיון שעומד מאחורי זה.

קטי קטרין שטרית: יש היגיון.

קטי קטרין שטרית: מדברים על חסות אקדמית.

קטי קטרין שטרית: המרצים יהיו מרצים של חיפה, ההנחה תהיה הנהלה של חיפה.

קטי קטרין שטרית: אבל כשלוקחים את זה לצד הפוליטי זה מעורר בי חלחלה, עד היכן אפשר לקחת את הנושא הזה לכיוון הפוליטי.

רם שפע: בוא נעצור את השיח הזה.

קטי קטרין שטרית: אני מצדיעה לשר אלקין על ההחלטה.

קטי קטרין שטרית: אני מכירה את הנהלת אוניברסיטת חיפה אורלי ואני עשינו שם סיור אקדמי עם הנהלה מפוארת, צוות מרצים משכמו ומעלה.

קטי קטרין שטרית: אני מצדיעה להם מברכת אותם ומאוד מקווה שנוכל לראות את זה עוד בקדנציה הזו.

רם שפע: תודה רבה חברת הכנסת שטרית.

רם שפע: בגדול לא הסכמתי עם שום דבר שאמרת.

קטי קטרין שטרית: תמיד אמרנו שיש אופוזיציה בתוך הקואליציה.

רם שפע: חברת הכנסת פרומן בבקשה.

אורלי פרומן: אני רוצה לקחת את הדיון לדיון מקצועי אמיתי.

אורלי פרומן: המגמה שלנו היא שיותר ויותר צעירים יהיו בעלי השכלה אקדמית.

אורלי פרומן: צריך לבדוק את הדמוגרפיה הישראלית.

אורלי פרומן: הייתי רוצה לראות נתונים דמוגרפיים שהאוכלוסייה הולכת וצומחת.

אורלי פרומן: ככל שאנחנו מלמטה דוחפים את התלמידים בתיכון להגיע לתעודת בגרות מלאה אנחנו פותחים להם את החלום לעולם האקדמי.

אורלי פרומן: חייבים להסתכל על כל הרצף הזה וזה מה שמערכת החינוך עובדת עליה, להוציא כמה שיותר צעירים וצעירות עם תעודת בגרות כדי שיגיעו לעולם האקדמי.

אורלי פרומן: העולם השתנה, הצעירים נשארים בבית, לא יוצאים כל כך מהר ויוקר המחיה עלה.

אורלי פרומן: כאשר לוקחים את שכר הלימוד ומוסיפים לו שכר דירה וחיים, זה יקר.

אורלי פרומן: הרי כל המכללות הפרטיות והאקדמיות צצו מהשיקול הזה של לתת שירות אקדמי ליד הבית.

אורלי פרומן: לפני שאנחנו פוסלים, נראה את הצורך האמיתי לאפשר לכל צעיר וצעירה שרוצים להשתלב בעולם האקדמי את האפשרות הזו ואת הזכות הזו, מכל המגזרים.

אורלי פרומן: דבר נוסף, לעשות מיפוי מבחינה אקדמית, מבחינת תחומים שצריך לפתח, יכולים להיות קמפוסים ייחודיים, לראות מה באמת חסר.

אורלי פרומן: צריך חשיבה פורצת דרך כדי להקים עולם אקדמי נוסף.

אורלי פרומן: אני רוצה להוריד את הלהבות.

אורלי פרומן: לא מדובר על הקמת אוניברסיטת חיפה בגליל.

אורלי פרומן: באוניברסיטת בן גוריון בנגב קמפוס ספיר הוא תחת חסותה האקדמית והתואר של מי שלומד שם הוא תואר של אוניברסיטת בן גוריון.

אורלי פרומן: קמפוס אילת הוא גם תחת החסות האקדמית של בן גוריון.

אורלי פרומן: זה תהליך להקים אוניברסיטה שתהיה מוכרת ברמה האקדמית שלה, שתאפשר מחקר למרצים שלה ואז כשאתה פותח קמפוסים שהם תחת אותה חסות אקדמית, זה תהליך שאתה מקצר אותו גם לסטודנטים.

אורלי פרומן: אתה רוצה שהסטודנט ילמד ויקבל תואר מוכר ומוערך, אז אל תתפסו לשם חיפה.

אורלי פרומן: יש היום את הקמפוס בצפת לרפואה שהוא שלוחה של אוניברסיטת בר אילן.

אורלי פרומן: המרחק גדול אבל התואר הוא תואר של בר אילן וזה מה שרוצים.

אורלי פרומן: אם יקומו עוד קמפוסים עם נשואים ייחודיים, כמו למשל קמפוס סביב נושא מדעי הסביבה ושינוי האקלים, אחד הנושאים הכי חמים בעולם ואין לנו כזה מיקוד היום.

אורלי פרומן: אפשר להקים קמפוס פורח בצפון, בכל מקום, זה לא משנה.

אורלי פרומן: תיקח את עכו ששוכנת על חוף הים ותקים שם קמפוס סביב לימודי הים.

אורלי פרומן: אני מבינה שלא הגליל ילמד בחיפה, נהפוך הוא, אבל אשמח לשמוע מהשר אלקין למה הוא התכוון.

אורלי פרומן: צריך לאפשר לאותם קמפוסים לפתח מחקר שזה היום נמנע מהמכללות, זה חלק מאוד משמעותי בתהליך ההתפתחות של ההשכלה האקדמית.

אורלי פרומן: אז בואו לא נוזיל את הערך האקדמי של הלימודים.

אורלי פרומן: לא פותחים אוניברסיטה ככה.

אורלי פרומן: אבל כן צריך לאפשר לכל צעיר וצעירה שרוצים ללמוד, שיהיה להם מקום זמין, מוערך אקדמית וגם נגיש.

רם שפע: תודה חברת הכנסת פרומן שהפכת את הדיון למקצועי.

רם שפע: המטרה בעיני היא לא עוד אנשים שיעשו תואר, אלא להצליח לפתח את הצפון בהקשר הזה.

רם שפע: כשעסוקים בשאלה אם להפוך את הקמפוס בחיפה לעוד שלוחות או להקים אוניברסיטה, אתה צריך לשאול את עצמך את השאלה, האם אני אצליח להביא אלפים רבים שלא באו לצפון עד עכשיו ללמוד שם?

רם שפע: האם אני אצליח להשאיר אותם אחרי זה באמצעות תעסוקה?

רם שפע: האם אצליח לשפר את מערכת החינוך?

רם שפע: אני ממשיך את מה שאמרת ושואל את השאלות האלה.

רם שפע: בעכו יש כבר קמפוס, אז אם יפתח שם עוד תואר ותואר שני בחסות אוניברסיטת חיפה, אבל זה לא יצליח לשפר את עכו, לא עשינו בזה כלום.

רם שפע: זו רק דוגמה, לשם צריך השיח ללכת.

רם שפע: את צודקת שזו שאלה מקצועית חשובה.

רם שפע: נעבור לשמוע את ראש עירית קריית שמונה, עורך דין אביחי שטרן, בבקשה.

 << אורח >> אביחי שטרן: בוקר טוב לכולם, שלום אדוני היושב-ראש ותודה רבה על זכות הדיבור.

 << אורח >> אביחי שטרן: אני חייב להתייחס לדברים שנאמרו על ידי חברת הכנסת קטי שטרית שניכסה את זה לפוליטיקה, אז גם אני חבר במפלגת הליכוד ואני חושב שאין קשר בין הדברים.

 << אורח >> אביחי שטרן: אנחנו לא מדברים על גחמה פוליטית אלא מדברים על צורך לאומי כלכלי חברתי.

 << אורח >> אביחי שטרן: לעניין זה אני חייב להזכיר את אותה החלטת הממשלה מ-2005, שאני אקריא ממנה ברשותכם את הסעיף הראשון: "הממשלה רואה חשיבות לאומית בהקמת אוניברסיטה בגליל כמנוף מרכזי לפיתוחו של האזור".

 << אורח >> אביחי שטרן: אנחנו מדברים על אזור הגליל שהמרכז שלו יהיה בגליל.

 << אורח >> אביחי שטרן: לכל האמרות לגבי אוניברסיטת חיפה ושלוחותיה, אני חייב להגיד שאני בוגר אוניברסיטת חיפה, תואר ראשון ושני.

 << אורח >> אביחי שטרן: אוניברסיטה מצוינת ואין לי שום דבר נגד האוניברסיטה הזאת.

 << אורח >> אביחי שטרן: מה שכן, אני רוצה שהבת שלי, שנולדה לפני חודשיים, כשתגדל תלמד באוניברסיטה בגליל ולא באוניברסיטת חיפה כמו שאבא שלה נאלץ לנסוע וללמוד שם.

 << אורח >> אביחי שטרן: רבים מאלה שיצאו מהעיר גם לא חזרו לפה.

 << אורח >> אביחי שטרן: יתרה מכך, אם נדבר עובדות, המודל הזה של שלוחת חיפה כבר נוסה בעבר ונכשל.

 << אורח >> אביחי שטרן: מכללת חיפה הוקמה כשלוחה של חיפה ועד שנת 94 היא פעלה כשלוחה של אוניברסיטת חיפה.

 << אורח >> אביחי שטרן: מה שקרה משנת 94 עובדתית, זה שהמודל הזה גרם לייבוש הגליל ובסופו של דבר מאז שנת 94 מכללת תל חי הפכה למכללה עצמאית, גדלה פי 8 מבחינת כמות הסטודנטים הסגל והיקף הפעילות.

 << אורח >> אביחי שטרן: הדברים האלה באים לידי ביטוי באותם מסמכים של המשרד להשכלה גבוה שנכתב שם במפורש שתל חי היא בעלת התשתית המתאימה ביותר להפוך לאוניברסיטה בגליל.

 << אורח >> אביחי שטרן: אבל מה, יש פה טיעון של השר אלקין, שאני לא מצליח להבין אותו, שאומר שבגלל הריחוק הגיאוגרפי שלה, היא לא יכולה להוות מרכז אוניברסיטאי.

 << אורח >> אביחי שטרן: אני חייב לומר שהתירוץ של ריחוק לא רלוונטי ואפילו פוגע ברוח הציונית של היוזמה ליישוב הגליל, בטח של מפלגה שקמה ברוח ז'בוטינסקי וטרומפלדור.

 << אורח >> אביחי שטרן: אני חושב שטרומפ

 << אורח >> אביחי שטרן: לדור שנהרג בהגנת תל חי בגליל וז'בוטינסקי שכתב שירים על תל חי, לא חשבו שהיא רחוקה.

 << אורח >> אביחי שטרן: אין סיבה שהממשלה תסכים להסבר כזה.

 << אורח >> אביחי שטרן: המטרה בסופו של דבר היא לייצר מנוע צמיחה כלכלי, חברתי, זה הרבה יותר מלתת תואר.

 << אורח >> אביחי שטרן: הזכירו פה את המודל של השלוחה של הפקולטה לצפת, זו דוגמה מצוינת לדוגמה לא טובה כי הפקולטה בצפת היא אכן שלוחה של האוניברסיטה ובואו נראה מה קורה אתה בפועל: האם זה גרם לשינוי שדברנו עליו בצפת?

 << אורח >> אביחי שטרן: 90% מהבוגרים שם לא נשארים בצפת וגם לא עושים את ההתמחות שלהם בבית החולים בצפת.

 << אורח >> אביחי שטרן: זו התוצאה ולא זה מה שרצינו להשיג.

 << אורח >> אביחי שטרן: כשאנחנו מדברים על קמפוס אנחנו מדברים על זה שכל המרכז שלו יושב בגליל, שהתקציבים יתוקצבו בגליל, יחולקו בגליל ולא יישארו אי שם.

 << אורח >> אביחי שטרן: מעבר לכך, להבנתי באותה החלטת ממשלה הכוונה הייתה להקים אוניברסיטה נוספת ולא שלוחות, כי השלוחות האלה נוסו ואם נדבר מספרים, שגם את זה שמעתי שביקשו קודם, אז בגליל יש למעלה מ-1.5 מיליון תושבים שנהנים מ-10 מוסדות אקדמיים, אבל אין להם אוניברסיטת מחקר אחת.

 << אורח >> אביחי שטרן: לדעתי המגמה היום של לקחת את האוניברסיטה של הגליל ולהקים אותה בחיפה יחד עם ההחלטה להקים בית חולים נוסף בקריות, יש פה מדינה שלמה בגליל שכנראה שכחו אותה.

 << אורח >> אביחי שטרן: האזור נמצא בעדיפות לאומית אבל בפועל מקימים עוד בית חולים באזור חיפה, שיש שם כבר 5 בתי חולים, בזמן שפה אנשים מתים ואין לנו בתי חולים.

 << אורח >> אביחי שטרן: תפתחו את דוח גרוטו ותראו את הפערים.

 << אורח >> אביחי שטרן: אנחנו מדברים על השכלה גבוהה ואקדמיה וגם את זה לוקחים מפה.

 << אורח >> אביחי שטרן: כראש רשות אני חושב שיש פה צורך לאומי ויותר מזה, אם היום האוניברסיטה של הגליל לא תקום בגליל, זה כנראה גם יסתום את הגולל על כך שאי פעם תקום אוניברסיטה כזו ואני לא מוכן לתת לזה לקרות ואעשה כל שאני יכול יחד עם חברי כדי שזה לא יקרה.

 << אורח >> אביחי שטרן: חברי, ראשי הרשויות בגליל ואני פועלים מאוד קשה כדי לכתוב סיפור חדש, כדי ליישב את הגליל.

 << אורח >> אביחי שטרן: גם לגבי צורך דמוגרפי, מדברים על עוד 8 מיליון איש במדינת ישראל, איפה תיישבו אותם?

 << אורח >> אביחי שטרן: בגוש דן?

 << אורח >> אביחי שטרן: הרי ברור שיצטרכו ללכת לנגב או לגליל וזה הזמן שלנו לייצר את התשתית בגליל.

 << אורח >> אביחי שטרן: דוגמה נוספת למה שעשתה אוניברסיטה, אפשר לקחת מהנגב, איך אוניברסיטת בן גוריון הפריחה את האזור ומה זה עשה לבאר שבע.

 << אורח >> אביחי שטרן: את הכניסה של הקמפוס לאזורים מוחלשים ואיך היום הם הופכים לאזורים מוצלחים מבוקשים ומשגשגים.

 << אורח >> אביחי שטרן: בעולם יש דוגמה מצוינת בהולנד של אוניברסיטה באזור פריפריאלי שמרוחק 180 ק"מ ממרכז הולנד ושם, בהחלטת ממשלת הולנד להפוך את המקום הזה לאוניברסיטה, מאותו רגע האוניברסיטה הפה לאחת המובילות בעולם, עם 104 חברות שפתחו את מרכזי המחקר שלהם מסביבה.

 << אורח >> אביחי שטרן: זה מה שאנחנו מחפשים.

 << אורח >> אביחי שטרן: דווקא בימים אלה, כשאנחנו מציינים 100 שנה לקרבות תל חי, זה הזמן להחזרת המתיישבים החלוצים לגליל ותל חי.

 << אורח >> אביחי שטרן: לא יתכן שהמרחק הגיאוגרפי יהיה התירוץ.

 << אורח >> אביחי שטרן: דווקא המרחק הגיאוגרפי צריך להיות הסיבה והמנוע להביא את הקמפוס לשם.

 << אורח >> אביחי שטרן: תודה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: מסכים עם כל מה שאמרת, חוץ מהעובדה שלא התעדכנת שרוח ז'בוטינסקי מזמן עזבה את הליכוד, אבל זה לדיון אחר.

רם שפע: חבר הכנסת אוסאמה בבקשה.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, לרגע חשבתי שאני בדיון על חוק הלאום.

אוסאמה סעדי: כולם מדברים כאן כאילו שכחו שיש ערבים בגליל.

אוסאמה סעדי: עוד מעט תגידו שרוצים לייהד את הגליל.

אוסאמה סעדי: זו המטרה?

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על הקמת אוניברסיטה, על יעד לאומי, יעד חברתי, בקרית שמונה, בצפת, בנוף הגליל.

אוסאמה סעדי: ראש עיריית נצרת, שהיא העיר הגדולה ביותר, לא נמצא, אפילו לא הוזמן.

אוסאמה סעדי: על מה זה מעיד?

אוסאמה סעדי: אני מתקומם נגד זה.

רם שפע: ברור לך שלא התקשרתי לראשי המועצות להזמין אותם.

רם שפע: כל ראש מועצה שהנושא בוער בו, עלה לזום.

אוסאמה סעדי: שלחתם לראשי העיריות בגליל?

אוסאמה סעדי: הם ידעו על הדיון?

רם שפע: לא.

רם שפע: הם פנו אלי.

רם שפע: אני מזמין כל ראש רשות מועצה ערבית להשתתף בדיון.

אוסאמה סעדי: ראש עיריית נצרת מר עלי סלאם מדבר על העניין הזה כל הזמן.

אוסאמה סעדי: הוא העלה את הנושא בפני כל השרים בממשלה ובפני ראש הממשלה.

אוסאמה סעדי: הקציב לזה 50 דונם, יש שטח יש הכול.

אוסאמה סעדי: כאשר אתם מדברים על שוויון ועל חוק יסוד השוויון אז בואו נתרגם את זה לחינוך ולחברה.

אוסאמה סעדי: אבל המוזיקה שאני שומע כאן, אני מתקומם לה, חסר לנו לחזור לשנות ה-70 ולהגיד שרוצים לייהד את הגליל ולעשות רוב יהודי בגליל.

אוסאמה סעדי: אני לא מהגליל?

אוסאמה סעדי: זה נאמר בדיון, יש רק את קריית שמונה וצפת.

אוסאמה סעדי: עכשיו חג המולד, את נצרת שכחו גם בתיירות, בסיוע הממשלתי.

אוסאמה סעדי: נתנו לאילת, נתנו לצפת, אבל לא לנצרת.

אוסאמה סעדי: הגשתי שאילתה לשר ההשכלה הגבוהה והוא ענה בכנסת שהוא בודק.

יוראי להב-הרצנו: בודק מה?

אוסאמה סעדי: בודק את העניין של הקמת אוניברסיטה בגליל ובנצרת.

אוסאמה סעדי: שאלתי למה לא תוקם האוניברסיטה בעיר נצרת.

אוסאמה סעדי: לא אוניברסיטה ערבית, אוניברסיטה.

רם שפע: זה היה כבר בשיח מתקדם בעבר.

אוסאמה סעדי: התקדם בעבר וכמעט בחרו בזה אבל אז עשו רוורס ועכשיו עשו פרסה.

אוסאמה סעדי: חברת הכנסת סונדוס סאלח, חבר הכנסת טיבי ואני ביקרנו באוניברסיטת חיפה, הייתה לנו פגישה מעולה, יש לנו אלפי סטודנטים שלומדים שם אבל זה לא הנושא.

יוראי להב-הרצנו: המטרה שלך לא להקים אוניברסיטה ערבית?

אוסאמה סעדי: לא, אני רוצה אוניברסיטה שתהיה בנצרת.

רם שפע: אגב, זו הדרך באמת לשיפור המצב של החברה הערבית בישראל.

אוסאמה סעדי: מדברים על מקומות תעסוקה, על מינוף כלכלי וחברתי אז בואו נעשה את זה בנצרת.

אוסאמה סעדי: למה לא?

רם שפע: תודה לך.

רם שפע: נראה לי שעמדותיי בנושא ברורות, אם צריך אדגיש את זה אחר כך שוב.

רם שפע: נמצאת אתנו סגנית נשיא אוניברסיטת חיפה גברת שירה נבון בבקשה.

שירה נבון: רציתי להגיד שאנחנו, כאוניברסיטת חיפה רואים בהצהרת השר הזדמנות שאפשר ליצור פה חיבורים של שיתופי פעולה מאוד מעניינים.

שירה נבון: כאוניברסיטת חיפה אנחנו רואים את תפקידנו כמי שצריך לעזור ולהפריח ולסייע בפיתוח אזור הגליל.

שירה נבון: לראיה, עוד לפני הצהרת השר פנינו למוסדות באזור הגליל, הצענו שיתופי פעולה ואנחנו מבצעים שיתופי פעולה.

רם שפע: מה המוסדות בגליל אומרים על זה להבנתך?

שירה נבון: לגבי שיתופי פעולה, יש שיתוף פעולה כרגע עם מכללת תל חי, הוצאנו קול קורא משותף למחקרים משותפים בין חברי סגל.

שירה נבון: אני רק רוצה לתקן אמירה שנאמרה פה לגבי שלוחות.

שירה נבון: אוניברסיטת חיפה, בשונה ממה שהיה בעבר, אין לה כוונה להקים שלוחה שהמטרה שלה זו הנגשה של ההשכלה הגבוהה של סטודנטים שונים, אלא הכוונה להתמקד ולעסוק במחקר.

שירה נבון: השלוחות במודל הקודם שלהם היו במטרה לבנות מכללות.

שירה נבון: כל הנושא של הנגשה בשנות ה-90 כשדברו על הנגשת המערכת לכלל האוכלוסייה התמקד בעיקר בתארים ראשונים.

שירה נבון: זאת לא הכוונה כרגע, אנחנו יודעים שיש כ-20,000 סטודנטים לתואר ראשון באזור הגליל, אנחנו לגמרי חושבים שצריך ליצור עוד תארים ראשונים, או לייצר תחרות בעניין.

שירה נבון: אנחנו יכולים להציע אולי גיוון של התארים, לדבר על תארים מתקדמים יותר, הבאת חברי סגל שהם יותר עם אוריינטציה מחקרית ועוד.

יוראי להב-הרצנו: אמרת שאת מברכת על תוספת השם "גליל" לאוניברסיטה ואמרת שאתם לא מתכוונים לפתוח שלוחות כי המטרה היא לפתח מחקר ולטובת העניין הזה אין היגיון בלפתוח שלוחות.

יוראי להב-הרצנו: איך הדבר הזה בעיניך צריך לבוא לידי ביטוי?

יוראי להב-הרצנו: אם התכלית של ההחלטה היא להקים אוניברסיטה בגליל, צריך לבדוק אם היא נכונה, אבל אם היא נכונה, התכלית היא לפתח את הגליל ואת האזור, איך אתם מתכוונים להביא את זה לידי ביטוי?

יוראי להב-הרצנו: לי זה לא ברור.

שירה נבון: אנחנו רואים שני מודלים, אני שמה הכול בכוכבית כי הדברים צריכים להיבחן לעומק ולא בדיון קצר.

שירה נבון: יש שני מודלים, האחד הנושא של איחוד עם מכללה, שהכוונה באיחוד הזה היא גם ליצור תארים ראשונים אחרים, אבל גם ברגע שיהיה איחוד, מכללה תוכל לקבל תקציבי מחקר מהמדינה, כל נושא התקצוב של מערכת ההשכלה הגבוהה ישתנה ולכן אותה מכללה תוכל לפתח את הנושא המחקרי.

שירה נבון: אופציה נוספת היא להקים קמפוס חדש שמתמקד יותר בנושא מחקר.

שירה נבון: כמו למשל כשדברו על נושא של חקר הים.

שירה נבון: אוניברסיטת חיפה מובילה בנושא הים בארץ, היא אחת הטובות בעולם.

שירה נבון: לכן, אם מדברים על הגליל המערבי, אפשר בהחלט לפתוח קמפוס שיתעסק במחקר, שיביא אנשים לתארים שניים, שייצור את העשייה ושייצור הייטק סביב הנושאים האלה.

שירה נבון: בנוסף יש את כל הנושא של אגרו-טק ונושא של ביו-טכנולוגיה ויש את כל התחומים שחיפה חזקה בהם בפן הרפואי.

שירה נבון: יש פקולטה לרווחה ובריאות שמונה היום 5,000 סטודנטים, אחת הפקולטות הגדולות אצלנו.

שירה נבון: כל נושא הרפואה חשוב לפיתוח הגליל וגם פה אפשר למצוא חיבור מעניין ונכון.

שירה נבון: כמובן שהדברים האלה צריכים להיבחן לעומק.

רם שפע: מה כוונה באיחוד?

רם שפע: אם תוכלי לפרט בבקשה.

שירה נבון: אם ניקח את אחד המוסדות שכבר נמצא בגליל ונקיים שם תארים ראשונים, המשמעות של איחוד, זה קודם כל תואר אוניברסיטאי שהוא לפעמים שונה ויש לו כיונים אחרים מאשר תואר במכללות.

שירה נבון: נוכל לפתח תארים שניים מחקריים.

שירה נבון: נוכל להביא דוקטורנטים, היום המכללות לא יכולות להביא וללמד דוקטורנטים במכללות.

שירה נבון: נוכל להביא סגל שיש לו יותר אוריינטציה מחקרית.

שירה נבון: זו המשמעות של איחוד.

רם שפע: מה האופציה השנייה שדיברת עליה?

שירה נבון: האופציה השנייה היא להקים קמפוס חדש, לא על בסיס מכללה, זה יכול להיות גם במקביל, אבל עם אוריינטציה יותר מחקרית, למשל הדוגמה של נושא הים, שיתמקד יותר בתארים מתקדמים של תואר שני, שלישי, מחקר ופיתוח תעשייה סביב הנושא הזה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: חברת הכנסת סונדוס סאלח בבקשה.

סונדוס סאלח: חברת הכנסת שטרית בקשה שהדיון לא יהיה פוליטי, אבל כנראה שכשיצאת פספסת דיון פוליטי מדרגה ראשונה.

סונדוס סאלח: במילים מכובסות נאמר איך לייהד את הגליל.

סונדוס סאלח: קבלנו מיני הרצאה בנושא וזה לא דיון מקצועי.

קטי קטרין שטרית: מה רע בזה?

סונדוס סאלח: נאמר על ייהוד הגליל גם דרך בניית אוניברסיטה שתנגיש את ההשכלה הגבוהה ליהודים.

קטי קטרין שטרית: מה רע בזה?

קטי קטרין שטרית: קצת התבלבלתם, אנחנו מדברים על מדינה יהודית.

סונדוס סאלח: זה מאוד חשוב להקים אוניברסיטה בגליל, אבל חבל שהדיון הולך למקומות פוליטיים לא נקיים וגם משלים אותנו.

סונדוס סאלח: גם אני מכירה את הנהלת אוניברסיטת חיפה.

סונדוס סאלח: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, חבר הכנסת טיבי היינו שם בביקור ואנחנו מאוד מעריכים אותם.

סונדוס סאלח: אבל יש הבדל בין הקמת אוניברסיטה לבין הקמת שולחה או קמפוס נוסף לעוד אוניברסיטה.

סונדוס סאלח: אחת הסיבות ואחד הגורמים הבסיסיים לזה שיש תת ייצוג של סטודנטים, או גיוון תעסוקתי של ערבים בכלל ושל נשים ערביות בפרט, זה המרחק הגיאוגרפי של כלל האוניברסיטאות.

סונדוס סאלח: זה שאוניברסיטת חיפה קרובה לצפון זה עדיין לא נותן מענה לסטודנטים הערבים בכלל ולסטודנטיות הערביות בפרט.

סונדוס סאלח: הקמת אוניברסיטה בגליל היא צעד חשוב, אבל צריך לעשות את זה בזהירות, שלא ייתן מענה לעוד אנשים שרוצים לייהד את הגליל.

קטי קטרין שטרית: התבלבלת.

סונדוס סאלח: זה מה שאנחנו שומעים כאן.

קטי קטרין שטרית: את מתבלבלת, זו מדינה יהודית.

קטי קטרין שטרית: כאילו לייהד את הגליל זה משהו רע.

סונדוס סאלח: הקמת האוניברסיטה זה להנגשת ההשכלה הגבוהה לסטודנטים.

קטי קטרין שטרית: זו המדינה שיש בה הכי הרבה סטודנטים ערבים.

סמי אבו שחאדה: מאיפה הבאת את הנתון הזה?

קטי קטרין שטרית: אנחנו מדינה יהודית.

קטי קטרין שטרית: תפסיקו עם הקטע הזה של לייהד את הגליל.

סמי אבו שחאדה: גם במדינה יהודית לא מותר לדבר שטויות.

רם שפע: בואו נעזוב את הדיון הזה.

רם שפע: לייהד את הגליל זה דיון ושיח שמזמן עזב את מדינת ישראל כי אנשים מבינים שאם אתה רוצה להקים מוסד אקדמי - - -

קטי קטרין שטרית: אולי אצלך, אצלי לא.

רם שפע: אז חבל מאוד.

רם שפע: כי את לא מעודכנת, גם בליכוד אנשים הפסיקו להשתמש בזה.

קטי קטרין שטרית: בכל מקום שאני יכולה לייהד, אני אייהד.

רם שפע: מצוין.

רם שפע: להיות יהודי זה מצוין אבל זה לא קשור.

רם שפע: אם את רוצה לפתח אוניברסיטה, את רוצה שכולם ילמדו שם, לא רק יהודים.

רם שפע: כולם.

קטי קטרין שטרית: מי שדיברה על לייהד את הגליל זו היא, היא השתמשה בזה.

רם שפע: לא היית כאן ולא שמעת מה היא אמרה.

רם שפע: היא אמרה שזה מה שנאמר כאן.

רם שפע: אגב, לא שמעתי שזה מה שנאמר.

סונדוס סאלח: אמרתי שזה נאמר במילים מכובסות ובמילים אחרות.

סונדוס סאלח: תקשיבי למי שאמר את זה ותשמעי.

קטי קטרין שטרית: שכחת שאת פנית אלי כשנכנסתי.

רם שפע: היא אמרה שזה נאמר כשלא היית פה.

סונדוס סאלח: יש בעיה בהבנת הנשמע.

רם שפע: הדיון הוא על עניינים מהותיים.

רם שפע: נמצאים אתנו נשיאי מכללות וזה דיון רלוונטי עבורם.

רם שפע: פרופסור יוסף מקורי, נשיא מכללת תל חי בבקשה.

יוסף מקורי: אנחנו רואים באוניברסיטה מנוף לפיתוח האזור מבחינת האקו-סיסטם שאנחנו מקדמים, מבלי להיכנס לדיון ספציפי אני חייב לומר שאף אחד לא דיבר אתנו עד היום.

יוסף מקורי: לכן הדיון הזה מבחינתי הוא דיון מאוד בוסרי מפני שפרט להכרזה של השר, לא שמענו שום דבר נוסף.

יוסף מקורי: לכן בשלב זה אנחנו צריכים ללמוד את הנושא לעומק ברגע שתהיה התוויה ברורה.

יוסף מקורי: הנחת היסוד שלנו ונקודת המוצא היא שאוניברסיטה היא גורם מניע לפיתוח אזור, בעיקר בפריפריה ואנחנו מתבססים על סמך עבודות שעשינו בתל חי וגם על סמך ניסיון שהצטבר בעולם באירופה ובארצות הברית.

יוסף מקורי: לכן הנחת העבודה שלנו היא שצריכים למצוא נוסחה בה האוניברסיטה תהיה מחולל שינוי.

יוסף מקורי: שלוחות הוכיחו את עצמן כלא יעילות בנושא הזה, לכן צריך לזנוח את הרעיון.

יוסף מקורי: כל אפשרות אחרת צריכה להיבדק.

רם שפע: אני מפרש את מה שאתה אומר שההצהרה הייתה בלי לדבר אתכם לעומק ואתה רוצה שהמהלך של אוניברסיטה בגליל יהיה משמעותי ולא על ידי שלוחות.

רם שפע: לכן בפרשנות שלי את הדברים שלך, אתה חושב שהמהלך הזה לא עניני בשלב הזה.

רם שפע: זה מחזק את העמדה שלי.

אורלי פרומן: או שהוא טרם מוכן לדיון.

רם שפע: השר הצהיר שזה מה שהוא הולך לעשות.

רם שפע: הוא לא דיבר עם המכללות?

רם שפע: תכף נשמע אותו.

אורלי פרומן: שהשר יבוא ויגיד למה הוא התכוון.

רם שפע: אני סומך עליו שהוא יגיד את כל מה שהוא רוצה.

רם שפע: חבר הכנסת אבו שחאדה בבקשה.

סמי אבו שחאדה: תודה אדוני היושב-ראש, אני שמח על הדיון, הוא מחזיר לנו דיון ישן.

סמי אבו שחאדה: אני מאוד מסכים עם כל הטיעונים לגבי חשיבותה של אוניברסיטה בפיתוח אזורי ואני מאוד מאמין בהשכלה כמכשיר לניוד חברתי ודווקא בפריפריה צריך לפתח אותה כמה שיותר.

סמי אבו שחאדה: דברנו כמה פעמים ולפני חברי הכנסת טיבי ובשארה על חשיבותה של הקמת אוניברסיטה ערבית במדינה.

סמי אבו שחאדה: אם מדברים על הגליל, הכי הגיוני שהיא תהיה בגליל.

סמי אבו שחאדה: זה יכול לתרום לפיתוחה של האוכלוסייה וליציאה שלה מהפריפריה ולקידום או פיתוח מרכז עירוני מודרני אחד, סביר, לאוכלוסייה הערבית במדינה הזאת, אחרי שהרסה את כל הערים הערביות ואין אף עיר אחת ברמה סבירה במודרניות, לדעתי פיתוחו של קמפוס רציני, של אוניברסיטה רצינית, מודרנית וחזקה יוכל לתרום בהחלט לפיתוחה של עיר מרכזית שתהפוך להיות מכשיר לניוד חברתי ומכשיר לפיתוח החברה ויתרום למדינה.

סמי אבו שחאדה: אם אנחנו בדיון הזה, כדאי לשקול את האופציה הזו כאופציה מרכזית.

סמי אבו שחאדה: יש מספר לא קטן של מכללות, יש את אוניברסיטת חיפה ויש את הטכניון שעושים עבודה מדהימה, צריך לבדוק ברצינות את הקמתה של אוניברסיטה ערבית באזור, שבעיני יהיה פרויקט ייחודי וחשוב והפרויקט הזה יוכל לתרום הרבה יותר לפיוח האזור.

רם שפע: תודה.

רם שפע: השר אלקין הצטרף אלינו בזום.

רם שפע: אני יודע שההתרעה היא קצרה ועל אף שאנחנו לא רואים את הנושא באותה צורה, אני מעריך את ההשתתפות שלך.

רם שפע: בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני היושב-ראש, אכן הפתעת אותי בהתרעה קצרה לדיון, אבל היות וחשוב לי להציג את עמדתי נערכתי ואני כאן אתכם, תודה על ההזמנה.

זאב אלקין: אני רוצה לחדד מספר נקודות ולהסביר מה הביא אותי להצעה.

זאב אלקין: קודם כל הבסיס, קידום החיים האוניברסיטאיים בגליל הוא קריטי.

זאב אלקין: קידום חיים אוניברסיטאיים זה לא רק יכולת של סטודנט לקבל תואר מאוניברסיטה בלי לנסוע לירושלים, תל אביב או חיפה, אלא כל מה שבא יחד עם זה.

זאב אלקין: תואר גם המכללות נותנות, אם סטודנט מבקש תואר אוניברסיטאי הוא עדיין נאלץ לנסוע, אבל קידום החיים האוניברסיטאיים זה גם קידום המחקר, זה הקמת קמפוסים עם תשתיות למחקר.

זאב אלקין: אם מדברים על תחומים כמו רפואה, מדעי החיים, מחשבים, הנדסה, הייטק, אז ליד התחומים האלה מתפתחים סטארט-אפים.

זאב אלקין: זו אופרציה שלמה שיש לה משמעות גדולה מאוד לקידום הגליל.

זאב אלקין: בכל עיר שיקום קמפוס אוניברסיטאי מהסוג הזה, שיביא אתו גם יכולת של סטודנטים לקבל תארים אוניברסיטאיים, מתואר ראשון ומעלה עד דוקטור, תהיה גם יכולת לקדם תשתיות מחקר, אחר כך סביב תשתיות המחקר יתפתחו סטארט-אפים ותתפתח כלכלה.

זאב אלקין: קשה להפריז בחשיבות של התרומה הזו לגליל ולכל מקום בו זה יקרה.

זאב אלקין: דבר שני, בגלל החשיבות שאני מייחס לפיתוח הגליל, מהיום הראשון שנכנסתי לתפקיד שאלתי את עצמי למה זה לא קרה עד עכשיו?

זאב אלקין: אם זה כל כך חשוב, למה זה לא קורה?

זאב אלקין: ניסיתי להתעמק בסוגיה.

זאב אלקין: החלטת הממשלה קיימת כבר לפני 15 שנה ואנחנו עדיין באותו מקום, לא התקדמנו מ"מ למימוש החזון של החלטת הממשלה.

זאב אלקין: ניסיתי למקד לעצמי איפה הכשלים, החסמים והבעיות שאם לא נתמודד אתם אנחנו עדיין נהיה באותו מקום.

זאב אלקין: בסוף הניתוח הזה הגעתי למסקנה שיש מספר בעיות ומספר חסמים.

זאב אלקין: חסם מספר אחד הוא התנגדות עקרונית מקצועית של ות"ת להקמה של עוד אוניברסיטה במדינת ישראל.

זאב אלקין: ההתנגדות הזו היא לא בגלל רוע לב או חוסר רצון אלא היא נובעת מהעובודה שכבר היום, בכמות האוניברסיטאות שיש לנו, מדינת ישראל עומדת בפני אתגר גדול מאוד של פיזור תשתיות מחקר.

זאב אלקין: אני לא מדבר על מדעי החברה והרוח, אז זה יותר זול ויותר קל, תשתיות מחקר בתחומים של מדעי הטבע, מחשבים, הנדסה, הייטק, מדעי החיים, רפואה, תשתיות מחקר שהופכות ליקרות יותר ויותר.

זאב אלקין: אפ פעם האוניברסיטאות פתרו את הבעיות האלה באמצעות תרומות בלבד, היום זה כבר לא עובד, מדינת ישראל משקיעה מהתקציב שלה שהיא משקיעה בהשכלה גבוהה יותר מ-12 מיליארד שקל.

זאב אלקין: אגב, תקציב שהוא כמעט והוכפל בעשור האחרון.

זאב אלקין: מדינת ישראל משקיעה אחוז הולך וגובר בתשתיות מחקר כי התרומות לא מצליחות לכסות על כל הצורך והיוקר של תשתיות מחקר רק הולך וגדל.

זאב אלקין: לכן פיזור תשתיות מחקר גורם לכך שמוסדות להשכלה גבוהה שלנו והאוניברסיטאות שלנו הופכות לפחות תחרותיות כי אנחנו לא מצליחים לצייד אותם בתשתיות מחקר שיתחרו בנוסחאות המובילות בעולם.

זאב אלקין: לכן העמדה המקצועית של ות"ת, שכמו שאתם יודעים לא כפוף אלי, זו לא החלטה שאני יכול לכפות על ות"ת, הם גורם עצמאי לחלוטין והעמדה המקצועית שלהם זה התנגדות להקמה של אוניברסיטה חדשה.

זאב אלקין: זו הייתה בזמנו גם אחת הבעיות של אוניברסיטת אריאל.

זאב אלקין: אם היא לא הייתה קמה במל"ג יו"ש, לא בטוח שהייתה מאושרת בות"ת, לדעתי אפילו לא.

זאב אלקין: הייתה מחלוקת פוליטית, לא אטאטא את זה, אבל זה לא נבע רק מזה, אלא גם מההתנגדות הזו להקמה של עוד אוניברסיטה.

זאב אלקין: לכן אם נחכה עם החזון של אוניברסיטה בגליל ונצפה שות"ת תקום בוקר אחד ותאשר הקמה של אוניברסיטה חדשה יש מאין, נחכה עוד עשור ועוד 15 שנה ואולי עוד יותר ושום דבר לא ישתנה.

זאב אלקין: זו תהיה סיסמה ריקה מתוכן, תהיה החלטת ממשלה ריקה מתוכן ולא נתקדם.

זאב אלקין: זה חסם אחד שמצאתי.

זאב אלקין: החסם השני שראיתי הוא היעדר מרכז הכובד שמתקרב להיקפים של אוניברסיטה בתוך המוסדות הקיימים בגליל.

זאב אלקין: דיבר פרופסור מקורי ולדעתי אוניברסיטת תל חי, סליחה, מכללת תל חי היא אחת מהמכללות המפוארות ביותר במדינת ישראל.

רם שפע: דווקא נשמע לא רע הפליטה הקטנה של אוניברסיטת תל חי, האם מקורה בכל מיני מחשבות שלך?

זאב אלקין: אף פעם לא האשימו אותי שאני לא בהיר בניסוח המחשבות שלי.

זאב אלקין: מכללת תל חי היא מכללה מפוארת, אחת מהכי טובות במדינת ישראל ופרופסור מקורי שמע את זה גם ממני.

זאב אלקין: לאחרונה הם עשו צעד חשוב באיחוד עם אוהלו.

זאב אלקין: גם מכללת תל חי בהיקף כמות הסטודנטים שיש לה היום, כ-5,000 אחרי החיבור עם אוהלו, היא רחוקה מאוד להתקרב למרכז הבין לאומי האוניברסיטאי באריאל, לפני שהפך לאוניברסיטה.

זאב אלקין: זה בכלל לא שם מבחינה מספרית.

זאב אלקין: אוניברסיטה צריכה היקפים, צריכה מספרים, היא לא יכולה להיות מוסד קטן.

זאב אלקין: נקודה נוספת היא המחלוקת של מרכז הכובד.

זאב אלקין: אחת הבעיות שלמעשה בגינה עצרו את קידום החזון הזה הייתה מחלוקת כי כל אחד אמר כולה שלי, כמנהגנו במדינת ישראל.

זאב אלקין: בתל חי אמרו כולה שלי, אני המוקד, אני המרכז, אני הכי גדולה והכי חזקה.

זאב אלקין: בצפת אמרו אנחנו בירת הגליל העליון ויש לנו בית חולים, פקולטה לרפואה ואת מכללת צפת, ברור שהיא אצלנו.

זאב אלקין: באו אנשי נוף הגליל ונצרת ואמרו אנחנו פה ביחד קיבוץ עירוני הכי גדול שיש בגליל מבחינת האוכלוסייה לכן זה חייב להיות אצלנו.

זאב אלקין: באו בכרמיאל ואמרו שיש את מכללת בראודה מצוינת בתחום הטכנולוגיה לכן זה חייב להיות בכרמיאל והרשימה עוד ארוכה, לא מסתכמת רק בזה.

זאב אלקין: כמעט ולא פגשתי ראשי ערים בגליל שלא סיפר לי בהתרגשות שיש לו מקום להקמת קמפוס והוא כבר מוקצה בתב"ע ומאושר והוא גם מוכן לעזור למצוא מימון לבניה של הבניינים וכו'.

קטי קטרין שטרית: זה מבורך שראשי ערים מעוניינים, זה יפה מאוד.

זאב אלקין: בוודאי שזה מבורך.

קטי קטרין שטרית: ולך כל הכבוד שזה הדבר שאתה מוביל.

קטי קטרין שטרית: אני אומרת את זה חד משמעית, כל הכבוד.

זאב אלקין: לכן גם המחלוקת הזו שכל אחד אמר "רק אצלי" בסוף היא עוצרת ולא מקדמת כי זה לא יכול להיות רק אצל מישהו אחד.

זאב אלקין: לכן המסקנה שאליה הגעתי היא שני דברים: הדבר הראשון, חייבים להקים אוניברסיטה רב קמפוסית.

זאב אלקין: זה יקדם מספר מקומות בגליל ולא רק מקום אחד, כך שמבחינת פיתוח הגליל יש משמעות יותר גדולה.

זאב אלקין: זה גם יאפשר לכל מקום לפתח התמחות ומקצועיות בתחום מסוים.

זאב אלקין: יהיה מקום שיתמחה ברפואה ומדעי החיים ויהיה מקום שיתמחה בהנדסה והיי טק ויהיה מקום שיתמחה במחשבים ומתמטיקה ומקום שיתמחה במדעי הטבע והים.

זאב אלקין: כל קמפוס כזה, בכל אחת מערי הגליל תיתן דחיפה אדירה לעיר, גם בגלל היכולת לקבל תואר אוניברסיטאי, גם בגלל היכולת של הבאת חוקרים לשם, תשתיות מחקר, מעבדות וסטארט אפים שיבואו בעקבות זה.

זאב אלקין: לכן אני לא מאמין באוניברסיטה בגליל במקום אחד, אני מאמין באוניברסיטה רב קמפוסית.

זאב אלקין: דבר שני, על זה אני מניח עיקר המחלוקת, הגעתי למסקנה שבמקום לשבור את הראש בקיר ולהישאר באותו מקום עוד 15, 20 שנה, הנכון הוא ללכת לאוניברסיטת חיפה שהסכימה, בגלל סיבות משלה ויש לה סיבות טובות לצאת מהגבולות של חיפה ולא להישאר שם וללכת על חזון הקמת אוניברסיטה רב קמפוסית שתשתרע על כל הצפון.

זאב אלקין: שיהיה הקמפוס בחיפה שקיים היום ויהיו לה קמפוסים, לא פחות חשובים, במספר מקומות מרכזיים בגליל.

זאב אלקין: אני לא מדבר על רעיונות של שלוחות, אני מדבר על קמפוסים שווי ערך, שיהיו לא פחות חשובים מהקמפוס של חיפה, אולי אפילו יותר גדולים, לפי קצב ההתפתחות היום של אותם התחומים שכרגע לא קיימים בקמפוס בחיפה.

זאב אלקין: תהיה אוניברסיטה רב קמפוסית, זה לא פשוט, זה דורש משאבים רציניים.

זאב אלקין: אבל אני מאמין שכך אפשר לקחת את זה ולהפוך למעשה ולא להשאיר את זה כסיסמה.

יוראי להב-הרצנו: השר אלקין, תודה על הדברים.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש לברך אותך על היותך השר הראשון שמרים את הכפפה ומיישם את ההחלטה משנת 2005 של הממשלה, שנותרה כאבן שאין לה הופכין כבר 15 שנה.

יוראי להב-הרצנו: אני תוהה, בגלל שאני מכיר את ההתנגדות של מל"ג ות"ת לעניין הזה, אני תוהה האם ההחלטה שלך לא דקלרטיבית בעיקרה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להבין ממך מה המשמעות האופרטיבית התקציבית של ההחלטה הזאת.

יוראי להב-הרצנו: יושב-ראש הוועדה הטיל ספק ואשמח שיגיד, כי יש לו יותר ניסיון מני בנושא של ההשכלה הגבוהה, במודל של קמפוסים או אוניברסיטה שיש לה שלוחות של קמפוסים.

יוראי להב-הרצנו: מה שאני לא הבנתי הוא שהמרכז של אותה אוניברסיטה בגליל בכלל לא נמצא בגליל.

יוראי להב-הרצנו: אשמח להבין אם ההחלטה דקלרטיבית בעיקרה, מה הנפקות שלה, מה ההשלכות האופרטיביות התקציביות בשטח.

זאב אלקין: אני אשמח לענות.

זאב אלקין: לא הייתי יוצא לדרך אם לא הייתי מגיע לתשתית תפיסה משותפת עם יושבת-ראש ות"ת.

זאב אלקין: אמנם הנושא עוד לא הובא להצבעה בפני ות"ת כי צריך לבנות תכנית מעשית, להחליט על הגיאוגרפיה ועוד, אני מקווה שנתקדם עם זה.

זאב אלקין: אבל עד שלא וידאתי שיושבת-ראש ות"ת נמצאת אתי באותו מקום מבחינת תפיסת העולם, לא יצאתי לדרך.

זאב אלקין: אחרת זו באמת הייתה סיסמה ריקה מתוכן ויכולתי להכריז את זה גם לפני חצי שנה.

זאב אלקין: הסיבה השנייה שזה קורה עכשיו ובעיני זה קריטי לדון בזה עכשיו, אנחנו מתחילים עבודה על תכנית החומש החדשה.

זאב אלקין: השנה הנוכחית היא שנה אחת לפני הסוף, יש עוד שנה אחר כך.

זאב אלקין: הרצון הוא, כדי לייצר רציפות ולא לחזור לעשור האבוד של השכלה גבוה בלי תכנית חומש וחוסר בהירות של המוסדות לאן פניהם מועדות, הרצון הוא לנסות בשנה האקדמית הקרובה לבנות ולאשר מול האוצר את תכנית החומש כדי להיכנס לשנה אקדמית אחרונה של החומש הנוכחי כבר שיש חומש לפנינו וכל מוסד ידע לתכנן את מעשיו ולהיערך נכון ולא נמצא באמצע שנה עם ערפל לגבי מה מצפה לו ומה התקציבים ועוד.

זאב אלקין: לכן זה בדיוק הזמן לפתוח את הסוגיה לקידום ודיון רציני כי אם היא לא תיכנס כחלק מתכנית חומש הבאה של תכנית להשכלה הגבוהה יהיה קשה מאוד לעשות את זה באמצע הדרך.

זאב אלקין: האם המשאבים הקיימים של ההשכלה הגבוהה יספיקו למהלך כזה?

זאב אלקין: חד משמעית לא.

זאב אלקין: אין לי ספק שזה ידרוש בסוף מהממשלה להיות רצינית ולא להשאיר את זה תלוי באוויר כהחלטת ממשלה הצהרתית, אלא גם להכניס יד לכיס ולהביא משאבים לאומיים.

זאב אלקין: זה ידרוש שיח לא פשוט עם משרד האוצר.

זאב אלקין: חשוב שנדע לשמור על המצוינות.

זאב אלקין: אני מאמין שאם יהיה גיבוש של מאמץ לאומי זה לא בשמיים במסגרת הדיונים על תכנית החומש.

זאב אלקין: לכן היה חשוב כבר עכשיו להעלות את זה על סדר היום.

זאב אלקין: יש עוד דרך ארוכה לפנינו.

זאב אלקין: צריך לתאם את זה עם המוסדות שכבר קיימים, עם המכללות הקיימות בתוך ההשכלה הגבוהה בגליל.

זאב אלקין: האם חלקם ירצו להישאר מכללות עצמאיות?

זאב אלקין: זה לגיטימי, יש מקום למכללות חזקות במדינת ישראל לצדן של האוניברסיטאות.

זאב אלקין: חלקן אולי ירצו להיכנס למערכת החדשה, זו התלבטות לא פשוטה לכל אחת מהן ולכל מוסד כזה.

זאב אלקין: זו הידברות שצרכה להתקיים בינם לבין האוניברסיטה, זה לא נכון לכפות את זה מלמעלה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה לציין שלדעתי תפקידך כשר להשכלה גבוהה יביא את נושא ההשכלה הגבוהה לסדר היום, דבר שלצערי הרב לא היה עד עצם המינוי שלך.

קטי קטרין שטרית: זה קרה כי משרד החינוך הוא משרד מאוד רחב וגדול, עם הרבה נושאים לטיפול ותשומת הלב לגבי השלכה גבוהה לא הייתה.

קטי קטרין שטרית: היום אתה עושה סדר, הבטחת ואתה מקיים.

קטי קטרין שטרית: אני מנסה לחשוב איפה יש דגם כזה כמו שאתה מציין כרגע.

קטי קטרין שטרית: יש את האוניברסיטה העברית שיש לה שלוחות בעין כרם, בהר הצופים, שלוחה באילת שם מלמדים מדעי הים ויש גם בבית דגן וברחובות.

קטי קטרין שטרית: ברגע שיש את ההנהלה, את החסות ואת המרצים ואת כל הלוגיסטיקה מסביב, זה מקפיץ.

קטי קטרין שטרית: מכללות שירצו להצטרף לאוניברסיטת חיפה יצטרכו לקבל את הכללים.

קטי קטרין שטרית: יש יתרונות ויש חסרונות.

רם שפע: אני מבין מה שאת אומרת אבל זאת בדיוק הבעיה.

רם שפע: זה לא קמפוס, מה שאת הצגת אלו שלוחות של האוניברסיטה.

קטי קטרין שטרית: זו לא שלוחה, זה קמפוס.

רם שפע: ההבדל הוא שבסוף זו האוניברסיטה מביאה והיא משתלטת על הקמפוס.

רם שפע: משהו נוסף, ההשלכה של המהלך הזה היא בסופו של דבר חיזוק משמעותי של האוניברסיטאות על חשבון המכללות.

קטי קטרין שטרית: באתר של האוניברסיטה העברית כתוב קמפוס.

רם שפע: אני יודע מה כתוב באתר של האוניברסיטה העברית, אל תתווכחי אתי על זה, המשמעות היא שלא יקרה מה שאת רוצה.

יוראי להב-הרצנו: נשמע שהשר עשה עבודת מטה והכנה טובה לקראת העניין, הוא מסוכם כבר עם ות"ת.

יוראי להב-הרצנו: האם מישהו בדק עם המכללות ועם מכוני המחקר בצפון, האם הם רוצים להיות חלק או לא?

קטי קטרין שטרית: אומר לך השר שהם עומדים בתור.

קטי קטרין שטרית: ראשי הערים שהמכללות האלה נמצאות תחת הרשות שלהן, מבינות את זה.

קטי קטרין שטרית: הם לא מתייחסים לזה רק כהשכלה, הם יודעים שזה יפתח את האזור, שזה ישרת את האזרחים שלהם והתושבים שלהם.

רם שפע: אבל זה לא ישרת, זו הבעיה.

קטי קטרין שטרית: איך אתה אומר שלא?

קטי קטרין שטרית: אני מסתכלת על באר שבע של לפני 20 שנה ואני מסתכלת היום על באר שבע.

רם שפע: אנחנו מסכימים על זה.

קטי קטרין שטרית: אז איך אתה יכול לשכנע אותי שלא מדובר במשהו שיפתח גם את העיר ואת האזור כולו.

קטי קטרין שטרית: זה לא מובן.

רם שפע: אני אסביר לך מה את מפספסת.

רם שפע: השר אלקין, תודה שהצטרפת, אני יודע שאתה מנסה לעשות טוב להשכלה הגבוהה גם במהלך הזה.

רם שפע: אני אומר את זה בכנות, אבל אני רואה אחרת ממך לגמרי את מה שהמהלך הזה יכול להוליד.

רם שפע: אם אנחנו רוצים להעביר מרכז כובד אוניברסיטאי לגליל ולייצר מקומות תעסוקה ואלפים שיישארו שם אחרי.

רם שפע: אנחנו יודעים שגם היום בבאר שבע, שנים רבות אחרי שהמוסד הזה קם, העיר לא מצליחה להשאיר את הסטודנטים שם וההגירה היא אפילו שלילית.

רם שפע: אז גם אם נלך לצפון וזה לא משנה אם תקראי לזה קמפוסים או שלוחות, אם בסופו של דבר נשתמש במכללות קיימות ונוסיף להם תואר של אוניברסיטת חיפה, לא נצליח לממש את המטרה והיא להביא אלפים שיעברו לצפון כדי ללמוד שם.

רם שפע: אני גם רוצה להזכיר לכם שהניסיון של בראודה וחיפה ולא אכנס לכל הפרטים שלו, אם כי אני בקי בו, לא צלח.

רם שפע: אשמח לשמוע אם אתם יודעים למה זה לא צלח?

רם שפע: לדעתי זה בדיוק מה שהולך לקרות גם פה.

רם שפע: לכן בעיני המטרה נכונה, אני מברך על הניסיון להניע מחדש את האפשרות להביא אוניברסיטה לגליל, אני חושב שהתהליך לא נעשה טוב.

רם שפע: אומר פה יוסף מקורי, נשיא מכללת תל חי, לא דברו אתי - - -

קטי קטרין שטרית: אולי יש לו מניעים.

רם שפע: יש לו מניעים?

רם שפע: כרגע אמרת שראשי המוסדות בעד וראשי הרשויות בעד.

רם שפע: נמצאים פה ראשי רשויות וראשי מוסדות בינתיים לא שמעתי אף אחד שתומך, מלבד אוניברסיטת חיפה שאני מאוד מעריך, גם את הנשיא רון רובין וגם את הגברת שירה נבון, אני גם יודע שהם עושים עבודה טובה, זה לא קשור לעבודה שבעיני המנגנון של לקחת את אוניברסיטת חיפה ולנסות באמצעותה להלביש את המהלך הזה, שהוא מהלך עם משמעויות כלכליות, אקדמיות היסטוריות, שכולנו בעדו, בעיני לא ישרת את המטרה.

רם שפע: זה הפער בינינו.

רם שפע: זה לא בן גוריון, את לא לוקחת 20,000 סטודנטים ושמה אותם בקריית שמונה.

קטי קטרין שטרית: גם אריאל הייתה קמפוס, עברה הרבה מאוד שלבים עד שהפכה להיות עצמאית.

קטי קטרין שטרית: מנהלים משא ומתן עם מקורי כבר 4 שנים והוא מסרב.

רם שפע: אבל הוא לא היחיד.

קטי קטרין שטרית: הייתי מציעה לו להמתין, להקשיב ולבדוק איזה מודל מביאים לפניו ואחר כך להחליט אם הוא פוסל או לא פוסל.

קטי קטרין שטרית: אבל לא לפסול מלכתחילה.

רם שפע: הוא לא פסל, הוא אמר שהוא רוצה לשבת על זה.

אורלי פרומן: השר אלקין, תודה רבה על הסקירה המקיפה.

אורלי פרומן: אין ספק שזה צורך לאומי כלכלי וחברתי להביא תושבים נוספים לאזור הגליל ולפתח אותו.

אורלי פרומן: אם באמצעות ההשכלה הגבוהה זה יקרה, אני בוודאי מברכת על המהלך וממש לא נבהלת מאוניברסיטה רב קמפוסית.

אורלי פרומן: אני יודעת מה התהליך שיקרה אם נלך עם הראש בקיר ונגיד שמקימים אוניברסיטה, ניתקע עוד 15 שנים.

אורלי פרומן: לעומת זאת אנחנו מצפים ויכול להיות שכבר נעשה, מיפוי של כל המכללות הקיימות והמענים האקדמיים שניתנים והצורך הדמוגרפי.

אורלי פרומן: נשמח לייחד על זה דיון בו נשמע יותר.

אורלי פרומן: גם ירושלים עובדת מאוד קשה להשאיר את הסטודנטים ולא מצליחה, גם באר שבע.

אורלי פרומן: זה לא כל כך פשוט.

קטי קטרין שטרית: תחרות זה דבר בריא.

אורלי פרומן: זה לא נגמר רק בהשכלה גבוהה.

אורלי פרומן: בינתיים אל תדברו על באר שבע, כי באר שבע היא כמו חיפה לצורך העניין, דבר על שדרות עם ספיר ותראה מה קרה שם.

אורלי פרומן: שדרות התעוררה.

אורלי פרומן: המכללה הזו הייתה תחת החסות האקדמית של אוניברסיטת באר שבע ואתה מקבל תואר של אוניברסיטת באר שבע, כמו גם באילת.

אורלי פרומן: אבל מה קורה בינתיים, גם אם לא אישרת שם, סטודנטים חיים שם, מרצים חיים שם, העסק חי באמצעות אותו מוסד להשכלה גבוהה שהוא מנוע הצמיחה.

אורלי פרומן: תוסיף לזה את תשתיות המחקר, שהם לא רק בין כותלי האוניברסיטה, צריך תעשייה, היי טק, בתי חולים, תלוי בתחום, זה מה שאמור ליצור מקומות תעסוקה שימריצו אנשים להישאר באזור.

אורלי פרומן: אין לי ספק שחייבים להסתכל על המכללות הקיימות, יש שם מכללות מצוינות.

אורלי פרומן: השר אלקין, אני לא צריכה להגיד לך, אבל צריך לעשות את זה בשיח עם כולם כדי שגם אלו וגם אלו לא יצאו נפסדים.

אורלי פרומן: דיבר פרופסור מקורי, שכולם מעריכים את העבודה שנעשית בתל חי ואומר שאף אחד לא דיבר אתם.

אורלי פרומן: יכול להיות שהדיון הזה מוקדם מידי.

אורלי פרומן: בכל אופן אנחנו לא יכולים שלא להתייחס להצהרה של השר וגם לברך עליה.

אורלי פרומן: אבל שיח עם כל המכללות הקיימות ופרישה של כל התכנית העתידית של ההשכלה הגבוהה, חשובה.

אורלי פרומן: גם כמטרה בפני עצמה, אבל גם כאמצעי לפיתוח של כל אזור הגליל במספר מוקדים.

אורלי פרומן: הגליל הוא אזור מאוד גדול והיתרון של רב קמפוסיות זה יכול לקחת אזור גדול ולאפשר למקומות רבים להתפתח בגליל ולא רק במרכז אחד.

אורלי פרומן: בוודאי יש גם את הערך האקדמי שישנו במושג אוניברסיטה עם כל הקשור לזה.

רם שפע: תודה לחברת הכנסת פרומן.

רם שפע: השר אלקין, אנקדוטה היסטורית קטנה, כשדובר להפוך את מכללת אריאל לאוניברסיטה, היו בה רק 7,000 סטודנטים.

רם שפע: אני לא אומר שלהפוך את תל חי לאוניברסיטה זה הפתרון היחיד, ממש לא, אבל ברמת המסה של הסטודנטים, הפער מאוד קטן.

רם שפע: רק שיהיה לך בראש להמשך הסגה.

זאב אלקין: אני לא יודע לאיזה מתוך השלבים בהם מדובר בהכרזה על אריאל כאוניברסיטה אתה מדבר, כי גם זה היה תהליך של 15 שנה.

זאב אלקין: יכול להיות שבתחילתו היו 7,000 אבל בסיומו היו הרבה יותר.

זאב אלקין: אגב, אני מניח שאתה יודע שאוניברסיטת אריאל גם שילמה מחיר לא פשוט על עצם הקמתה בזה שנאלצה להסכים שיהיו לה יותר מ-2,000 סטודנטים לא מתוקצבים, שזה עד היום מעמסה כבדה מאוד על האוניברסיטה, אבל זה סיפור בפני עצמו.

זאב אלקין: לכן מספר הסטודנטים המתוקצבים הוא לאו דווקא שווה ערך למספר הסטודנטים שיש שם.

רם שפע: זה נכון.

מאיר כהן: עינינו לא צרה ואם יהיה אפשר, נעזור להם כדי שהחרפה הזאת תימחק.

מאיר כהן: מגיע להם שלא יהיו להם תלמידים לא מתוקצבים.

זאב אלקין: אני חושב שזה נכון.

זאב אלקין: צריך לטפל בזה.

זאב אלקין: בתכנית החומש החדשה של ההשכלה הגבוהה צריך לפתור גם את הגיבנת הזאת.

זאב אלקין: אני אנסה לסכם את ההתייחסות שלי לגבי הדברים שעלו כאן, אני רוצה לחדד כמה נקודות: דבר ראשון, אנחנו לא מדברים על תפיסה של שלוחות, כמו שהיו פעם מכללות שהיו שלוחות של אוניברסיטאות, אלא אוניברסיטה רב קמפוסית במלוא מובן המילה.

זאב אלקין: גבעת רם היא לא שלוחה של הר הצופים ועין כרם לא שלוחה של הר הצופים.

זאב אלקין: כל אחת מהן קמפוס בזכות עצמו.

זאב אלקין: אני בוגר הר הצופים וגם הייתי מרצה שם, אבל המשקל של גבעת רם הוא יותר ממשקל הר הצופים ההיסטורי, בכל ההתפתחות של האוניברסיטה העברית.

זאב אלקין: מהבחינה הזאת, אני מדבר על קמפוסים שווי ערך.

זאב אלקין: זה ייקח זמן, שום דבר לא נבנה מיד, אבל בסוף זה החזון עליו אני מדבר.

זאב אלקין: זה לא לקחת מכללה ולתת במקום תואר ממכללה תואר באוניברסיטה, זה הרבה מעבר לזה.

זאב אלקין: לכן זה גם יותר קשה.

זאב אלקין: זה אומר לבנות תשתיות מחקר, להביא מרצים, להביא סטודנטים, להביא כל מה שמתפתח סביב תשתיות המחקר מבחינה כלכלית.

זאב אלקין: זה החזון שלי ולשם אני רוצה ללכת.

זאב אלקין: אנחנו לא בסוף הדרך.

זאב אלקין: צריך לעשות פה עבודת מטה רצינית מול המוסדות ואני חושב שאנחנו לא צריכים לעשות אותה מלמעלה אלא אני חושב שהנכון לתת לאוניברסיטת חיפה לדבר עם המכללות הקיימות בגליל באופן ישיר עם סיוע שלנו איפה שצריך.

זאב אלקין: יש לנו מיפוי אבל אנחנו לא יכולים להחליט עבור המכללות מה הן רוצות.

זאב אלקין: יש מקום גם למכללות חזקות ויש מקום גם לאוניברסיטה.

זאב אלקין: שניהם לגיטימיים וזה משרת צרכים שונים.

זאב אלקין: גם בבאר שבע יש את אוניברסיטת בן גוריון ואת מכללת סמי שמעון שהיא מכללה חזקה והכול בסדר והן חיות בשלום אחת לצד השנייה.

זאב אלקין: צריך להחליט בהתאם לשיח הזה מול המוסדות הקיימים ובהתאם הניתוח של מרכזי הכובד הדמוגרפיים הקיימים ובהתאם לתפיסה אקדמית שצריך לפתח אותה.

זאב אלקין: צריך להחליט על גיאוגרפיה, באיזה מקומות מקימים את הקמפוסים האלה.

זאב אלקין: זה נושא לא פשוט ויש על זה הרבה קנאת סופרים, זה תהליך לא פשוט אבל צריך לעבור אותו.

זאב אלקין: בסוף, אם נשלה את עצמנו שיקומו פה עשרה קמפוסים ב-10 ערים בגליל זה לא יקרה.

זאב אלקין: לכן צריך שבסוף יהיה פה תהליך סינון, בחירה וצמצום למספר הקמפוסים בגליל.

זאב אלקין: צריך לעשות הערכה תקציבית מה ההשקעה הנדרשת והממשלה תצטרך להכניס יד לכיס ולהביא את הכסף הנוסף.

זאב אלקין: בסוף צריך להתחיל את התהליך מאיפה שהוא והזמן הנכון להתחיל אותו זה היום בהתחשב בסוגיה הזאת של תכנית החומש.

זאב אלקין: לכן רציתי להניע את התהליך, אני מכבד את הזכות לחשוב שונה ממני ושיש דגמים שונים.

זאב אלקין: אני לא חושב שיש פה מישהו רע בסיפור הזה.

זאב אלקין: כל אחד רוצה לחזק את הגליל דרך ההשכלה הגבוהה וכל דרך היא לגיטימית.

זאב אלקין: במסגרת המחשבה שהשקעתי והחסמים שראיתי, אני חושב שהדרך שאני מציע היא הדרך המעשית.

זאב אלקין: אולי היא קצת שונה מהחזון שהיה במקור, אבל אני מעדיף בסוף מעשה.

זאב אלקין: אני מעדיף שלא נמשיך לדבר על אוניברסיטת הגליל עוד 15 שנה אלא אנחנו בסוף נראה תוך כמה שנים תהליך התחלה של הקמת קמפוסים אמיתיים במספר ערים בגליל שיקדמו מאוד את הגליל.

זאב אלקין: תקראו לזה איך שאתם רוצים, לי לא משנה איך קוראים לזה, בסוף לא מעניינת אותי הכותרת אלא העובדה שצפת תתפתח, שנוף הגליל תתפתח, עכו תתפתח, נצרת תתפתח וקריית שמונה תתפתח, זה מה שאני מחפש.

זאב אלקין: לכן השם פחות מעניין אותי לצורך העניין.

רם שפע: השר אלקין תודה רבה.

רם שפע: ברור שהכוונה היא טובה זה בכלל לא נתון לדיון, יש פערים בצורה שהרעיון יתממש.

רם שפע: נמצאת אתנו יפה זילברשץ, יושבת-ראש הוועדה לתכנון ותקצוב, הות"ת, שאחראית על תקצוב מערכת ההשכלה הגבוהה ורלוונטית לנושא, בבקשה.

יפה זילברשץ: שלום לכולם, אנחנו לא אחרי עשור אבוד, אנחנו אחרי עשור מאושר של חיזוק מערכת ההשכלה הגבוהה בכלל וחיזוק המכללות בארץ בפרט, גם המכללות בצפון.

יפה זילברשץ: יחד עם זאת, כשאנחנו נערכים במחשבה לתכנית הרב שנתית הבאה ואנחנו יודעים שהיה מוקד בנגב, עם העברת צה"ל לנגב ודברים שפיתחו את ההשכלה הגבוהה בנגב, צריך להסתכל גם על ההשכלה הגבוהה בצפון.

יפה זילברשץ: אז הגיע השר והעלה את ההצעה מ-2005 ואמר שצריך להסתכל על הצפון ואמרתי נכון, צריך להסתכל על הצפון.

יפה זילברשץ: השר העלה הצעה בדרך מסוימת, בדיוק מהנימוק של אי פיזור כספי מחקר.

יפה זילברשץ: אני חוזרת ואומרת שהדבר הכי חשוב כרגע הוא לדאוג שתשתיות המחקר תהיינה גדולות ומקומות בודדים כדי שנוכל להתחרות בעולם עם כל היוקר הגדול, לא רק בגלל התרומות אלא בגלל שזה נהיה מאוד יקר.

יפה זילברשץ: מה בדיוק עושים, אני חושבת שאנחנו לא יודעים כרגע.

יפה זילברשץ: לכן דיון הוא טוב כי דיון הוא מתניע ומחליפים בו דעות אבל אני חושבת שזה לא דיון שדן בהצעה קונקרטית במובן הזה שאולי הפנייה לאוניברסיטת חיפה יוצרת פן מעשי כמו שהשר אומר, אבל מה היקפה ומה היא יכולה להיות, חייבים לצאת לשטח.

יפה זילברשץ: גם לאוניברסיטת חיפה, גם לטכניון, גם לאוניברסיטת בר אילן שנמצאת בגליל.

יפה זילברשץ: לדבר בינם לבין עצמם, לדבר עם המכללות ולנסות להציע הצעות לדברים שהשר ואני העלינו בתקופה האחרונה.

יפה זילברשץ: אני חושבת שזה מצריך עוד המון עבודה מקצועית.

יפה זילברשץ: אין לנו מושג אמיתי מקצועי להגיד מה הדבר האופטימלי בלי שזה נבדק מלמטה ונעשתה עבודה אסטרטגית ועבודה כלכלית ולדעת מה המטרות של הסיפור.

יפה זילברשץ: יש עוד המון עבודה.

יפה זילברשץ: זה כמו תינוק שנולד ורוצים כבר לבחור לו מקצוע באוניברסיטה.

יפה זילברשץ: אז בואו ניתן לתהליך לקרות, שוחחנו עם המוסדות במקום.

יפה זילברשץ: כל אחד עושה את העבודה שלו כפי שהתבקש.

יפה זילברשץ: הם גם ידברו בינם לבין עצמם ונמשיך לעבוד על זה.

יפה זילברשץ: אנחנו בונים תכנית רב שנתית, בלי תוספות תקציב כמו שהשר אמר, בלי תוספות תקציב, זה בכלל לא ריאלי.

יפה זילברשץ: תוספות תקציב, עד שאתה לא רואה אותם אין לך אותם.

יפה זילברשץ: אז בואו נהיה צנועים ונתייחס לתהליך.

יפה זילברשץ: יחד עם זה, הסתכלות על פיתוח המדע בצפון צומת לאומי ראשוני במדינת ישראל בהחלט קומפוננט מרכזי בבניית התכנית הרב שנתית הבאה וזה חשוב ביותר.

יפה זילברשץ: אנחנו מברכים על זה שיש שר להשכלה גבוהה, אני רק אומר לחברי הכנסת זה לא שאם היה שר חינוך לא הייתה השכלה גבוהה.

יפה זילברשץ: הייתה תכנית רב שנתית מאוד מפוארת שמסתיימת השנה, שהזרימה הרבה כספים והמערכת האקדמית הייתה ערוכה בצורה בלתי רגילה למשבר הקורונה.

יפה זילברשץ: בהקשר הזה אני מברכת את כל חברי שנמצאים שם, מהמכללות ומהאוניברסיטאות, לא נעשה שום דבר על הראש של אף אחד, נבדוק את הכול ונעשה את הכול בצורה הכי מקצועית שיכולה להיות לטובת מדינת ישראל.

מאיר כהן: את תומכת בזה שבסופו של תהליך, עוד 5-10 שנים, יהיה מוסד מחקרי אוניברסיטאי באזור קריית שמונה?

יפה זילברשץ: אני לא תומכת בשום דבר שעוד לא בדקתי.

יפה זילברשץ: נבדוק את הדברים ואז אדע במה בדיוק אני תומכת.

מאיר כהן: אם זו תהיה החלטת ממשלה שאומרת לכם, אנשי ות"ת יקרים, בעוד 5 שנים אנחנו רוצים להקים מוסד כזה, בהנחה שיתקצבו אותו.

מאיר כהן: האם תהיו מוכנים ללכת למהלך כזה?

יפה זילברשץ: המילה "יתקצבו" זה כמו מחיר של זוג נעלים ליתום.

יפה זילברשץ: לכל דבר יש את המחיר שלו.

יפה זילברשץ: כשנבין בדיוק על מה מדובר נדע מה נכון ומה לא נכון לפיתוח המדע במדינת ישראל.

יפה זילברשץ: האינטרס של ות"ת ומל"ג כגופים מקצועיים, שהוקמו מכוח חוק והחלטות ממשלה במדינת ישראל, הוא לדאוג לפיתוח המדע במדינה כדי שהיא תוכל לשגשג ולנצח והכוח שלנו בסוף הוא בזה.

יפה זילברשץ: אם יש באמת תהליך חשוב במדינה הזאת, זה באמת פיתוח המדע.

יפה זילברשץ: הוא מציל אותנו מקורונה, הוא מציל את הביטחון והוא הבסיס להייטק.

יפה זילברשץ: עכשיו צריך לבדוק מקצועית מה הדבר הנכון לעשות.

יפה זילברשץ: אף אחד לא מצפה שתוך שבוע, אחרי שהייתה אמירה וקריאת כיוון של השר, שאני מצטרפת לקריאת הכיוון שלו להסתכלות פיתוח המדע בצפון, אף אחד לא יכול לצפות שיהיה משהו רציני מקצועי להגיד בהקשר הזה, כשההחלטה ניתנה ב-2005.

יפה זילברשץ: אנחנו יוצאים לדרך, עובדים וכל הגורמים ידעו.

יפה זילברשץ: כרגע אנחנו בתהליך של בדיקה מקצועית וכך צריך להיות.

יפה זילברשץ: מסמנים לפיד ואז בודקים את העניין מקצועית.

יפה זילברשץ: לא ילכו ולא יפגעו באף אחד רק ינסו לעזור לכל מי שקיים, רק לפתח ולעשות הכול הכי טוב שאפשר.

יפה זילברשץ: כולם בנינו, כל הערים, המכללות והאוניברסיטאות בנינו ובנותינו.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: לפני שנעבור לחבר הכנסת סופר שנמצא אתנו בזום, אני רוצה לומר שכבר הרבה שנים יש דיון בלתי פתיר לאן צריכות ללכת האוניברסיטאות והמכללות בישראל.

רם שפע: לא צריך לקבל כמובן מאליו את זה שאם אין אוניברסיטה במקום הוא לא יכול להתפתח.

רם שפע: רק השבוע, אחרי כמעט שלוש שנים של דיונים, הצליחו בסגל הזוטר לקבל שדרוג לסגל - - - במכללות בישראל.

רם שפע: חלק מהוויכוח הגדול היה האם אנחנו רוצים לפתח במכללות בישראל מחקר?

רם שפע: האם אנחנו רוצים להשאיר איפה שאמנון רובינשטיין ב-95 רצה לקחת אותם לאזור הפיתוח של הפריפריות ולאפשר ליותר סטודנטים ללמוד?

רם שפע: לא צריך לקבל כמובן מאליו את זה שאם אין אוניברסיטה בגליל, אז תל חי בראודה או כינרת לא יכולים להתפתח לבד ולהפוך להיות מוסדות אקדמיים שמושכים סטודנטים.

רם שפע: זה חשוב בעיני כי אנחנו יוצרים בדיון הזה זילות במכללות שאם אתה מכללה ואין אצלך מחקר אז אתה לא יכול ללמוד.

רם שפע: אגב, אפשר גם שיהיה מחקר איכותי במכללות.

רם שפע: זו שאלה מורכבת אבל שאלה לאן הות"ת מל"ג רוצה לכוון, יחד עם המוסדות האקדמיים, לתפקידן של המכללות בישראל.

רם שפע: היה לי חשוב להגיד את זה כי הרבה פעמים שוכחים שמכללות זה מקום מצוין ולא חייבים שהמחקר יהיה רק באוניברסיטה כדי שהכול יצליח רק ב-8 אוניברסיטאות שיש לנו.

רם שפע: היה לי חשוב להגיד את זה.

רם שפע: עכשיו חבר הכנסת אופיר סופר, בבקשה.

אופיר סופר: שלום ותודה אדוני היושב-ראש.

אופיר סופר: קודם כל אגיד שמכללת תל חי היא דוגמה למכללה שמפתחת גם מחקר וגם לא מחכה ומתקדמת קדימה ורבים מהחברים נמצאים כאן.

אופיר סופר: בתור תושב צפון, אני רוצה להגיד שהסוגיה המרכזית כאן היא מנוע צמיחה ולא פתרון להשכלה הגבוהה, איך מקדמים את ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל, אלא איך מקדמים ומשתמשים באוניברסיטה בגליל כמנוע צמיחה לגליל.

אופיר סופר: אני יכול להגיד שאני מעריך שהמהלך הזה מאוד יחזק את אוניברסיטת חיפה שחיזוקו של הצפון וחיפה בפרט חשובה לי, רק אין ספק שזה במקביל לסתום את הגולל על הקמתה של אוניברסיטה בגליל וזאת היא המשמעות.

אופיר סופר: נקודה נוספת חשובה, שמעתי היטב את דבריו של השר אלקין גם שוחחתי אתו בעניין הזה, שמעתי גם את ההתנגדות של הות"ת ומאיפה היא נובעת.

אופיר סופר: מבחינתי הסוגיה כאן היא פיתוח הצפון ולא המשמעויות לאקדמיה ולשם אנחנו צריכים להסתכל.

אופיר סופר: חוסר היכולת שלנו להחליט היכן אנחנו מטילים את מרכז הכובד בגליל המזרחי לא צריך להיות תירוץ למה לא להקים אוניברסיטה בגליל.

אופיר סופר: אני אומר את זה כי התכניות בצפון עשו צדק סוציאלי עם כל הערים וחילקו לכאן ולכאן ולכאן ובסוף לא יצא מזה שום דבר.

אופיר סופר: כדי לייצר כובד, במקרה כזה הקמה של אוניברסיטה, חייבים להחליט איפה עושים את זה.

אופיר סופר: זה יכול להיות בתל חי, זה יכול להיות בצפת, יכול להיות בנקודה אחרת.

אופיר סופר: בדרך כלל עתודה מטילים על המאמץ המצליח לא במקום אחר, אבל שם צריך להיות הכיוון.

אופיר סופר: הפתרון של להכפיף את זה או לייצר שיתוף פעולה עם חיפה לא צריך להיות אקדמאי גדול כדי להבין שזה לא ייתן את המענה.

אופיר סופר: אנחנו יודעים איך תהליכים עובדים.

אופיר סופר: מרכז הכובד יהיה בחיפה, זה כמו להגיד שבמקום להקים את הטכניון ואת אוניברסיטת חיפה, היו סומכים על האוניברסיטה העברית או אוניברסיטה אחרת מחוץ לישראל.

אופיר סופר: זה לא רציני, סליחה שאני אומר את זה בצורה הזאת, אני מבין את ההתמודדות ושמעתי את הדברים של השר אלקין ויש לי הערכה רבה אליו, כולל בהחלטה הזאת.

אופיר סופר: אני חושב שבמקרה הזה הוא שוגה.

אופיר סופר: לדעתי למדינת ישראל צריכים להיות אמצעים טובים לעודד את הות"ת להקים אוניברסיטה למרות שזה לא נוח כי האינטרס של מדינת ישראל בראייה של פיתוח הצפון ופיתוח הגליל, שתהיה אוניברסיטה בגליל המזרחי.

רם שפע: תודה רבה לך חבר הכנסת אופיר סופר.

רם שפע: בבקשה חבר הכנסת מאיר כהן.

מאיר כהן: אני כבר ותיק בלשמוע את אנשי הות"ת ואנשי המל"ג, שיש לי הערכה גדולה אליהם ואני משוכנע שהם עושים את עבודתם, אבל יש מציאות כואבת שבזמן האחרון אנחנו לא מקבלים החלטות לאומיות.

מאיר כהן: אני משער שאנשים בות"ת ובמל"ג אומרים שיש לנו תפיסת עולם שהיא מאוד חשובה ומאוד מכבדת אותם, אנחנו לא רואים את השאלות הציוניות אלא את השאלות האקדמיות, כמה התקציב?

מאיר כהן: כמה זה עולה?

מאיר כהן: במה זה פוגע ובמה זה לא פוגע?

מאיר כהן: ואנחנו עושים את שלנו.

מאיר כהן: אין ספק שקרית שמונה, לא שום עיר אחרת, קריית שמונה, הנקודה הצפונית שחטפה כל כך הרבה ושיש בה מכללה מצוינת, אין שום ספק שהממשלה צריכה להתכוון להקמת אוניברסיטה שם כמנוע צמיחה.

מאיר כהן: ראו מה היה בבאר שבע לפני האוניברסיטה ומה יש בבאר שבע אחרי האוניברסיטה.

מאיר כהן: לכן אני הולך עם תחושה של פוסט ציונות.

מאיר כהן: מעכשיו והלאה הפקידות מדברת.

מאיר כהן: לא משנה השר הזה, הוא יתחלף בעוד חודש חודשיים, אנחנו הפקידות ניתן את הטון ואת הלמות הלב של פיתוח המדינה.

מאיר כהן: אמרתי את אותם הדברים בכל הניסיונות להכשיל את בית הספר באריאל.

מאיר כהן: אני אומר שיש כאן מגמה מכוונת של צפון ודרום.

מאיר כהן: אף אחד לא עושה טובה שמעבירים את צה"ל לנגב ומפתחים את האוניברסיטה בבן גוריון.

מאיר כהן: זו חובתה של המדינה.

מאיר כהן: המקומות האלה חיוניים ואסטרטגיים למדינת ישראל.

מאיר כהן: אנחנו לא צריכים לפגוש אותם רק כשהם נלחמים על הלחם, אני צריך לפגוש אותם כשהם נלחמים על אוניברסיטה.

מאיר כהן: נלחמים על הילדים שלהם שיישארו שם.

מאיר כהן: נלחמים על האזור הזה שיהיה אזור מחקר.

מאיר כהן: בכל כנסת מגיעים לכאן אנשי קריית שמונה, אומרים את מה שאומרים, שומעים את המומחים ומגיעים לשר, לות"ת או למל"ג ושם זה נעצר.

מאיר כהן: אפילו במידה מסוימת של ציניות.

מאיר כהן: הייתי סטודנט בבן גוריון ב-1982 כשהיו שם 5,000 סטודנטים.

מאיר כהן: היום יש שם 24,000 סטודנטים.

מאיר כהן: הייתי שותף, כיושב-ראש פיתוח הנגב להתרחבות הזו.

מאיר כהן: מעולם לא הגענו לאנשי התקציבים והם אמרו, אחלה דבר.

מאיר כהן: הם כל הזמן ניסו לשפוך עלינו קיתונות לעיתים של בוז ולעיתים דליי מים קרים לצינון.

מאיר כהן: זו שאלה לאומית ציונית שתהיה אוניברסיטה בקרית שמונה בגליל.

מאיר כהן: נכון שיהיו אנשי מקצוע שיגידו לעשות את זה בקצב מסוים.

מאיר כהן: לא סתם שאלתי את יפה, כי אם יפה הייתה אומרת לי זה אינטרס לאומי, קשה לנו לעשות, תעזרו לנו חברי הכנסת, אנחנו צריכים החלטת ממשלה, זה היה משנה את התמונה.

מאיר כהן: אבל הם אומרים אנחנו נחשוב, אנחנו נבדוק וכו.

מאיר כהן: יפה אחראית על הבוגרים בקריית שמונה ובדימונה.

מאיר כהן: ככה אנחנו רוצים לראות את המדינה שלנו?

מאיר כהן: ככה אנחנו רוצים לראות את הגליל?

מאיר כהן: מי תחת אש?

מאיר כהן: האנשים שם או אנחנו כאן בכנסת?

מאיר כהן: הם באים לכאן וזועקים מתוך כבוד.

מאיר כהן: השיח שלי עם אנשי קריית שמונה בשבוע שעבר מילא אותי בגאווה.

מאיר כהן: החבר'ה האלה, שההורים שלהם עלו ממרוקו, צפון אפריקה ועוד מדינות, נאחזו במקום הזה כשכולנו חשבנו שהם מטורפים, כשהגגות שלהם נהרסו מטילים ואנשים נהרגו שם.

מאיר כהן: הם באים לכאן בכנסת ישראל בענווה גדולה, אומר ראש העיר, אני רוצה לבדוק, תעזרו לי, מה אנחנו עונים לו.

מאיר כהן: לך לות"ת.

אורלי פרומן: אני לגמרי מבינה את מה שאתה אומר, אבל החלטת הממשלה הראשונה בנושא של אוניברסיטה בגליל הייתה ב-2005, היה עוד אשרור ל-2015 ושום דבר לא קרה במשך 15 שנים וזו הייתה החלטת ממשלה.

אורלי פרומן: עברו כבר כמה שרי חינוך שתחום ההשכלה הגבוהה היה תחתם.

אורלי פרומן: אני לא יודעת אם זה יקרה עכשיו, אבל אף אחד לא עשה עם זה מעבר לאשרור ההחלטה.

מאיר כהן: כמה הפחידו אותנו בחדר הזה כשתמכנו באוניברסיטה באריאל.

מאיר כהן: כמה דברו על חרמות שיהיו באירופה.

מאיר כהן: השתגעתם?

מאיר כהן: יהיה חרם של מדענים, חרם של חוקרים, לא יתקרבו אלינו, יקיאו את המדינה.

מאיר כהן: השאלה מה אנחנו מחליטים ועושים.

רם שפע: אני חייב לומר שדברת יפה, אני לא מתחבר.

רם שפע: חשוב לי לשמוע את השטח, נמצאת אתנו בת אל שלום נברו, חברת ועדת מנהל של שינוי כיוון, בבקשה.

בת אל שלום נברו: שלום לכולם, שמי בת אל, אני גרה בשדה נחמיה בגליל המזרחי ואני כאן כי יש לי אינטרס אזרחי חברתי.

בת אל שלום נברו: אני בת קריית שמונה וחזרתי לגליל אחרי שרציתי בשבילי את הכי טוב.

בת אל שלום נברו: כשאמרתי שאני הולכת ללמוד באקדמיה בחרתי ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים כי קשה זה הכי טוב וכשחזרתי אז אמרתי שעכשיו כשיש לי משפחה, אני כאן כדי להילחם, כדי שמציאות החיים תהיה אחרת עבור הבנות שלי.

בת אל שלום נברו: דברתם שלא קרה כלום 15 שנה אחורה, אז אנחנו פה כי לשנות את המציאות 15 שנה קדימה.

בת אל שלום נברו: אם אנחנו מפרידים לרגע בין הדיון המקצועי לדיון החברתי אז הזכירו את הכול.

בת אל שלום נברו: לתל חי יש היום 6,000 סטודנטים, דומה מאוד למה שהיה באריאל.

בת אל שלום נברו: מבחינת תשתיות לתל חי יש היום מעבדות מחקר והיא מלווה דוקטורנטים ופוסט דוקטורט, יחד עם מכון - - - בחסות של אוניברסיטאות אחרות, שזה אבסורד.

בת אל שלום נברו: יש בה את כל התשתיות, קמפוסים, כיתות והון אנושי איכותי אקדמי מצוין.

בת אל שלום נברו: אז אם מדברים אקדמית, יש את הבשלות וזה מהלך שנעשה כדי להיות אחת מהמכללות הטובות והמצוינות כיום בישראל.

בת אל שלום נברו: אבל אני רוצה לדבר על המקום החברתי.

בת אל שלום נברו: כששר בממשלת ישראל אומר שזה לא אפשרי כלכלית כי קריית שמונה או תל חי רחוקות גיאוגרפית זה ביזיון.

בת אל שלום נברו: אם אתם שלחתם את אמא שלי שעלתה לפני 50 שנה ממרוקו לגור בקריית שמונה, עד היום לממשלת ישראל יש אחריות למציאות הזו.

בת אל שלום נברו: זה אינטרס לאומי שקריית שמונה תהיה אחת מהערים המפותחות והמתקדמות.

בת אל שלום נברו: אם הממשלה לא תיקח אחריות על המציאות הזו גם מבחינה תעסוקתית כלכלית, שום דבר לא ישתנה פה גם 15 שנה קדימה.

בת אל שלום נברו: לא משנה מה נעשה, השר אלקין, הוא האשים אותנו שלא עשינו שום דבר, אבל ברור שהמציאות פה היא מורכבת.

בת אל שלום נברו: גם מבחינה אסטרטגית, אם אנחנו רוצים לייצר פיזור אוכלוסייה 15 שנה קדימה, חייבים להסתכל על הדבר הזה אחרת ולהגיד שלא כל מה שקורה פה כלכלי כרגע לא אפשרי.

בת אל שלום נברו: הממשלה חייבת להסיט תקציבים כדי לגרום לדבר הזה לקרות.

בת אל שלום נברו: אם תקום פה אוניברסיטה, שהמרכז שלה הוא תל חי, יהיו לזה כל כך הרבה השפעות.

בת אל שלום נברו: תחשבו על ילד שגדל במציאות שהוא לא רואה אוניברסיטה.

בת אל שלום נברו: חיפה בכלל לא בתודעה של מי שגר כאן.

בת אל שלום נברו: זה שעתיים מפה, יותר רחוק מתל אביב מבחינתי.

בת אל שלום נברו: אני לא ביקרתי בחיפה כילדה.

בת אל שלום נברו: ילד שגדל בלי שהוא רואה אוניברסיטה, שומע על אוניברסיטה, זה בכלל לא בשאיפות שלו.

בת אל שלום נברו: אתם ועדת חינוך, מדובר על השלכות מאוד חשובות על עתיד האנשים שגרים כאן.

בת אל שלום נברו: אם יהיה פה מרכז אקדמי שהליבה שלו היא כאן בתל חי והוא מדבר מצוינות, עושה מצוינות ומציע הזדמנות שווה לצעירים שיש כאן לרכוש השכלה איכותית ולהישאר כאן ויחד עם זה להצליח למשוך לכאן הון אנושי איכותי גם מבחינת חוקרים אבל גם מבחינת אנשים שירצו להישאר, האקו-סיסטם הזה יוכל להתפתח ולהוות מנוף של שינוי.

בת אל שלום נברו: אבל לא יכול להיות ששר בממשלה אומר שזה לא כלכלי.

בת אל שלום נברו: זה פשוט לא הגיוני.

בת אל שלום נברו: דברים נוספים שנאמרו והם פשוט לא נכונים, במכללת תל חי לומדים היום 20% סטודנטים מהאוכלוסייה הערבית.

בת אל שלום נברו: אפשר לשאול למה האיחוד עם בראודה לא הצליח, למה הם ברחו מההסכם עם חיפה.

בת אל שלום נברו: צריך להבין שיש שוני מהותי בתפיסה בין מרכז אקדמי שמקבל תקציבים, שמקיים מחקר והוא עצמאי.

בת אל שלום נברו: אנחנו לא רוצים להיות בחסות של אף אחד.

בת אל שלום נברו: אם זה מה שהממשלה אומרת אז תסגרו את הגליל.

בת אל שלום נברו: תעבירו את כל תושבי הגליל לחיפה ושם תתקיים מדינת חיפה.

בת אל שלום נברו: אם זאת התפיסה של ממשלת ישראל אז לא צריך את הגליל.

בת אל שלום נברו: יש פה החלטה ואחריות ממשלתית לתושבי הגליל.

בת אל שלום נברו: אני מציעה לכל השרים בממשלה לגור בגליל, לנסות לרכוש שירותי בריאות, השכלה ועוד.

בת אל שלום נברו: אני חיה פה לא מתוך פשרות.

בת אל שלום נברו: אני רוצה לבנות שלי ולתושבים כאן תהיה איכות החיים הכי טובה.

בת אל שלום נברו: יש פה המון יתרונות ונכסים, אבל החיים פה מאוד מאתגרים מבחינה כלכלית, תעסוקתית ורפואית ואוניברסיטה יכולה להוות אחד המנופים הכי משמעותיים לשינוי.

בת אל שלום נברו: תודה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: היה שווה וחשוב לשמוע אותך זועקת מדם לבך.

רם שפע: תודה לכל מי שהשתתף בדיון.

רם שפע: ניכר שיש פה מורכבות הרבה יותר גדולה מהצהרה שמחר בבוקר אוניברסיטת חיפה תהפוך להיות האוניברסיטה של חיפה והגליל.

רם שפע: הנושא סבוך.

רם שפע: אני מתחייב לעקוב אחרי הנושא הכי קרוב שאפשר, אני אגיע לפגוש את ראשי הרשויות בצפון מתי שהם ירצו וגם את המוסדות האקדמיים ואני בטוח שחברי הוועדה יצטרפו לזה, לא משנה בחירות או לא, אנחנו ממשיכים לעבוד כל עוד אנחנו יכולים ולעשות כל מה שאפשר כדי שאם יהיה תהליך שאמור לחזק את הגליל, הוא אכן יחזק את הגליל ולא יפגע בו בהצהרה ראשית שאין בה ממש.

אורלי פרומן: כדי להמשיך את הדיון הזה אנחנו רואים שחסרים לנו הרבה דברים.

אורלי פרומן: אני הייתי מבקשת להזמין את האנשים הרלוונטיים, לשמוע את הנתונים, מה השיקולים, מה החשיבה.

אורלי פרומן: לעשות סיעור מוחות אמיתי.

אורלי פרומן: אני מקבלת את העניין שהעיתוי הוא הכנת תכנית החומש.

מאיר כהן: משרד החינוך מתכנן לקיים מבחני מיצב קורונה במקצועות הליבה על מנת להעריך את תמונת המצב הפדגוגית של התלמידים.

מאיר כהן: מטרת המבחנים היא להבין עד כמה גדולים הפערים שנוצרו בהיקף חומר הלימוד.

מאיר כהן: גורמי מקצוע במשרד החינוך, אדוני היושב-ראש, כי מבחן מסוג זה יטלטל את בתי הספר ויפעיל עליהם עומס רב.

מאיר כהן: המצב גרוע, אין צורך לבחון את התלמידים אמרה בכירה במשרד החינוך במהלך דיון על הנושא.

מאיר כהן: אני מבקש ממך אדוני שבשבוע הבא תיקח את הנושא הזה, זה נושא חשוב, אלה הילדים של כולנו, אין שום צורך להכביד עליהם ולעשות מבחני קורונה.

מאיר כהן: זה נשמע הזוי ותלוש.

רם שפע: תודה רבה חבר הכנסת כהן, תודה רבה לכל המשתתפים, ישיבה זו נעולה.