ועדה משותפת לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לדיון בהצעת חוק קליטת חיילים משוחררים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 1, 2020-12-14 00:00

חיים כץ: בוקר טוב, היום יום שני, 14 בדצמבר 2020, כ"ח בכסלו התשפ"א.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המשותפת לוועדת הקליטה ולוועדת העבודה והרווחה בנושא:

חיים כץ: הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים – הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: זה נכון שהנושא הזה היה צריך לבוא לוועדת העבודה והרווחה כי אנחנו מתעסקים בכל הנושאים.

חיים כץ: לחבר הכנסת דוד ביטן הייתה בקשה מיוחדת שזה יעבור אליו כי הוא אמר שהוא נוגע בנושא הזה ושהנושא הזה חשוב לו, והסכמתי איתו שהנושא הזה יעבור אליו, לוועדה משותפת בניהולו.

חיים כץ: אני באמת מצטער שהוא לא מנהל את הוועדה, אבל דיברתי איתו והוא אמר לי שהוא לא רוצה שהחיילים שצריכים לקבל את המענקים יחכו ולכן הוא מבקש שאני אנהל.

חיים כץ: כולנו כאן מאחלים לו החלמה מהירה.

חיים כץ: הצעת החוק היא ממשלתית.

חיים כץ: נציגת משרד הביטחון, בבקשה.

טל שטראוס: למעשה, הצעת החוק מבקשת לתקן את חוק חיילים משוחררים ולהוסיף מענק למשוחררי 2020 באופן מדורג: 4,500 שקלים יינתנו למשוחררים בודדים ולמשוחררים שבעת שירותם היו זכאים לתשלומי משפחה, 1,800 שקלים יינתנו למי ששירת לפחות 22 חודשים, ו-1,000 שקלים יינתנו לכל יתר המשוחררים ב-2020.

חיים כץ: מי זה "כל היתר"?

טל שטראוס: כל החיילים המשוחררים, מי ששירת לפחות 12 חודשים.

חיים כץ: לא רק חיילים.

טל שטראוס: לא, גם משרתי שירות לאומי.

חיים כץ: מאה אחוז, גם שירות לאומי.

חיים כץ: את שאר הסכומים השירות הלאומי לא מקבל?

טל שטראוס: ב-22 חודשים אין בעיה כי יש כאלה שמשרתים גם שנתיים בשירות לאומי.

חיים כץ: הם מקבלים?

טל שטראוס: כן.

חיים כץ: גם את ה-4,500 שקלים?

טל שטראוס: לגבי ה-4,500 שקלים, שאלו הבודדים וזכאי תשלומי המשפחה, למיטב ידיעתנו אין הגדרה של משרת שירות לאומי בודד ברשות שאושרה על-ידי שר הביטחון כפי שנדרש בחוק קליטת חיילים משוחררים.

אלכס קושניר: יש.

טל שטראוס: עד כמה שאני יודעת, אין גם הגדרה תשלומי משפחה או מקבילה לתשלומי משפחה כמו שניתן בצבא.

חיים כץ: אם אנחנו נשים הסתייגות שאנחנו רוצים שגם הם יקבלו, אתם תמשכו את החוק?

טל שטראוס: השאלה היא האם יש הגדרה לאותם משרתים?

טל שטראוס: אם יש הגדרה למשרת בודד ש - - -

חיים כץ: אם הוא משרת אז ההגדרה לא צריכה למנוע.

חיים כץ: אם הוא לא משרת, לא מגיע לו.

חיים כץ: בואי נתחיל שאם הוא משרת, מגיע לו.

חיים כץ: אם הוא לא משרת, לא מגיע לו.

טל שטראוס: אבל אם הוא משרת לפי חוק קליטת חיילים משוחררים, החוק דורש שגם משרת בשירות לאומי שהוא בודד, למשל, יהיה מוכר.

טל שטראוס: תהיה הגדרה קבועה, שר הביטחון יאשר אותה.

טל שטראוס: כנ"ל לגבי תשלומי משפחה.

שפרה שחר: אני דווקא חושבת שאין דין חיילי צה"ל משוחררים כדין משרתי שירות לאומי.

שפרה שחר: צריכים לזכור שמשרתי שירות לאומי הם אזרחים שתמיד יכולים לעבוד ללא אישור עבודה מיוחד.

שפרה שחר: אם הם מבריזים או מאחרים יום אחד, הם לא הולכים לכלא ולא נענשים.

שפרה שחר: חיילי צה"ל נמצאים תחת מסגרת הרבה יותר נוקשה, ורק אם הם מקבלים אישור עבודה הם יכולים לעבוד.

חיים כץ: אני לא דתי, אני גם נוסע כל שבת לים, אבל יש כלל גדול בתורה האומר: זה נהנה וזה לא חסר.

חיים כץ: אני לא אומר שהחיילים לא יקבלו.

שפרה שחר: אני מסכימה איתך, אבל הרבה פעמים חורה לי שמשווים את התנאים של החיילים.

חיים כץ: זה לא קורה לך פה בוועדה.

חיים כץ: אנחנו עכשיו גם בזמן קורונה, אנחנו לא בימים רגילים.

שפרה שחר: אני מקבלת את ההערה שלך לגבי האמרה: זה נהנה וזה לא חסר.

שפרה שחר: אני חושבת שזו מידה מאוד יפה.

שפרה שחר: אין לי, חס וחלילה, משהו נגד המשרתים בשירות לאומי.

שפרה שחר: אבל שירות לאומי יכול להיות גם ארבע ושש שעות ביום.

חיים כץ: גם לו אין אהבה גדולה לחרדים.

חיים כץ: יחד עם זאת, הוא חושב שאם הם משרתים, מגיע להם.

אלכס קושניר: לא ידעתי שיש לי פה כל כך הרבה דוברים.

שפרה שחר: כבוד היושב-ראש, יש כאלה שמשרתים שירות לאומי במשך ארבע שעות ביום ויש חיילי צה"ל שמשרתים 24/7, שלא ראו בית חמישה או שבעה שבועות.

שפרה שחר: יש עוצר יציאות בגלל הקורונה.

שפרה שחר: זו לא אותה הוויה.

חיים כץ: יש גם חיילי צה"ל שמשרתים 8/5, והם החלק הארי.

חיים כץ: אני אומר את זה כאבא לשלושה קצינים ששירתו 24/7.

חיים כץ: לא כל הצבא הוא מקשה אחת.

שפרה שחר: שני הבנים שלי שירתו 24/7 כי שניהם היו בחוד החנית בצה"ל.

שפרה שחר: אחד היה מ"פ בהנדסה ואחד היה לוחם - - -

חיים כץ: מצוין.

שפרה שחר: בואו נייחד אותם ונעלה אותם ולהם מגיע יותר – זה הכול.

חיים כץ: תודה רבה.

אלכס קושניר: אדוני, אני חושב שאנחנו צריכים להסתכל על המהות של החוק הזה ולמה הוא נוצר.

אלכס קושניר: הוא נוצר בגלל הקורונה.

אלכס קושניר: המטרה היא לסייע לכל מי שמשרת את המדינה, ולא משנה עכשיו איפה, לאחר השחרור.

אלכס קושניר: מצבם של אותם צעירים, ולא משנה איפה הם שירתו, אם בצה"ל או בשירות לאומי, הוא זהה.

אלכס קושניר: הם לא יכולים למצוא עבודה, הם נמצאים בקשיים.

אלכס קושניר: אני מסכים איתך שלוחמים ואלו שמשרתים בצה"ל תמיד צריכים להיות בעדיפות, אבל במקרה הזה אנחנו מדברים על אזרחים צעירים ששירתו את המדינה, ולא משנה איפה הם שירתו.

אלכס קושניר: לכן, אני מסכים עם מה שאומר היושב-ראש.

אלכס קושניר: חייבים להכליל את כולם, גם את אלה שמשרתים בשירות הלאומי.

שפרה שחר: אני מסכימה, אבל - - -

חיים כץ: גברתי, סליחה.

חיים כץ: אמרת את דברך.

חיים כץ: את תדברי פה רק כשתקבלי אישור.

חיים כץ: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?

חיים כץ: בבקשה.

יעל סלנט: אני רוצה להבהיר.

יעל סלנט: טל אמרה את זה, אבל שיהיה ברור.

יעל סלנט: כולם מקבלים את המענקים של 1,000 שקלים חדשים ו-1,800 שקלים חדשים, גם מי שמשרת בצה"ל, ולא רק צה"ל, גם משמר הגבול, משטרת ישראל ושב"ס – כל מי שמוגדר בחוק שירות מוכר אחר וגם שירות אזרחי ושירות אזרחי-לאומי.

יעל סלנט: את המענק המוגדל של 4,500, שזה הדלתא הנוספת הזו מה-1,000 או מה-1,800, תלוי מה הזכאות, לא מקבל מי שמתנדב, שאלו המתנדבות, או מי שמשרת בשירות לאומי-אזרחי שאלו תלמידי ישיבות.

יעל סלנט: משיחות מקדימות שערכנו הם לא מקבלים כי לעניין חייל משוחרר בודד שקבוע בחוק שצריכים להיקבע כללים של מנהל הרשות לשירות אזרחי, והוא פשוט לא קבע כללים.

יעל סלנט: לכן, להבנתי, אין לנו דרך לאפיין אותם.

יעל סלנט: אולי כדאי לשמוע את נציג השירות הלאומי-האזרחי.

יעל סלנט: לגבי תשלומי משפחות – משיחות מקדימות שערכנו הבנו שבתשלומי משפחות יש אלמנט כלשהו של מבחן הכנסה.

יעל סלנט: כן יש לעניין שירות לאומי-אזרחי לגבי החרדים, הם מקבלים דמי כלכלה.

יעל סלנט: זה גם תלוי בשאלת המצב המשפחתי, אם הוא נשוי, נשוי פלוס ילד.

יעל סלנט: אבל זה לא מותנה במבחן הכנסה, אלו דמי כלכלה שהם פיקס בהתאם למצב המשפחתי, בין היתר.

יעל סלנט: לגבי חיילים בודדים – אנחנו במצב עוד יותר קשה כי אין דרך לאפיין אותם.

יעל סלנט: לגבי תשמ"ש – אני לא יודעת, מה שחברי הוועדה יחליטו כמובן, אולי אפשר ללכת לשאלת דמי הכלכלה המשולמים להם.

אנדרי קוז'ינוב: שאלת הבהרה לגבי המתנדבים – המתנדבים בתוך השירות הצבאי, אלו שהם לא מחויבי גיוס ומתנדבים לשירות צבאי ומשלימים 12 או 22 חודשים, זכאים לקבל את הכסף הזה?

טל שטראוס: כן, והשלים 12 חודשים.

אלכס קושניר: ומה עם מח"ל?

טל שטראוס: אותו דבר, כל המשרתים 12 חודשים.

חיים כץ: 12 - זה המענק הקטן.

אלכס קושניר: לא, אני מדבר איתך על המענק הגדול.

אלכס קושניר: אני שואל על המענק הגדול.

חיים כץ: לא מקבלים.

אלכס קושניר: מח"ל – מתנדבי חוץ לארץ, שבאים ומשרתים פה, לא מתאזרחים, ואחר כך הרבה מאוד מהם משתחררים ואז מתאזרחים.

טל שטראוס: ככל שהם מוכרים כחייל בודד, הם מקבלים את המענק המוגדל.

אלכס קושניר: האם מתנדבי מח"ל מוכרים כחיילים בודדים בחוק?

טל שטראוס: הגורמים המקצועיים באגף חיילים משוחררים יבררו עכשיו לגבי מתנדבי מח"ל.

חיים כץ: נציג משרד המשפטים, תן לנו הגדרות, בבקשה.

דרור גרנית: לעניין החיילים המשוחררים הבודדים – צריך לומר שיש פה את הסיפור עם ההגדרות ויש פה את הצד הכספי.

דרור גרנית: נציגי האוצר יתייחסו לצד הכספי, אבל רק אגיד בכותרת שכשהצעת החקיקה הזו גובשה היא גובשה על סמך איזשהו תחשיב מסוים ושינוי ההגדרות עשוי לשנות את התחשיב.

דרור גרנית: נציגי האוצר בוודאי ירחיבו על זה.

דרור גרנית: לעניין ההגדרה – בשירות האזרחי לא הוגדרו מי הם משרתים בודדים.

דרור גרנית: זאת אומרת, אין היום המשגה כזו, למרות שבמציאות יש כנראה משרתים שהם בודדים.

דרור גרנית: אבל אין איזושהי הגדרה חוקית קבועה שנמצאת בנהלי הרשות שעושים בה שימוש ומשתמשים בה באופן שוטף.

דרור גרנית: לכן, החוק הזה הוא לא הוראה קבועה אלא הוראה חד פעמית שהיא הוראה זמנית למענק חד פעמי והאנשים שזה יחול עליהם הם אנשים שכבר סיימו את שירותם ובעת שירותם האזרחי לא הייתה הגדרה כזו, לכן הם ממילא לא נהנו מההגדרה הזו, לא נכללו בה, ולכן אי אפשר לייצר החלה רטרואקטיבית.

דרור גרנית: זאת אומרת, התוצאה תהיה שבשביל להעניק את המענק אנחנו עכשיו נכיר בהם רטרואקטיבית שהם היו בודדים בעת שירותם, שיכול להיות שנגמר כבר, אבל יכול להיות שנגמר כבר לפני שלוש-ארבע שנים.

דרור גרנית: התוצאה של זה היא קצת אבסורדית.

אלכס קושניר: אבל אתה מדבר רק על אלה שהשתחררו ב-2020, אתה לא מדבר אחורה.

אלכס קושניר: אתה מדבר רק על 2020, זה מה שהחוק אומר.

דרור גרנית: סליחה, זה נכון.

דרור גרנית: אבל עדיין אנחנו מדברים על מי שהוא כבר חייל משוחרר.

דרור גרנית: זאת אומרת, הוא סיים את שירותו.

אלכס קושניר: כן, אבל במהלך השנה האחרונה.

חיים כץ: בשנת 2020 סיים את שירותו ובינואר יקבל.

חיים כץ: עכשיו אני רוצה שתתייחס גם לינואר 2021, וזה עוד שלושה שבועות.

חיים כץ: מה יקרה אז?

חיים כץ: תפעילו את הראש, תהיו יותר יצירתיים.

חיים כץ: תחשבו רחב, אל תהיו מקובעים בקופסא וזה מה יש לנו.

חיים כץ: אנחנו נמצאים בסיטואציה שאנחנו לא אוהבים אותה.

חיים כץ: יחד עם זאת, אנחנו רוצים לנסות ולמצוא פתרונות לאנשים שאנחנו חושבים שאנחנו צריכים למצוא להם פתרון.

חיים כץ: למה אנחנו לא חושים ומאריכים את התקופות ואומרים: עד מרץ 2021 לכל מי שהשתחרר?

חיים כץ: אנחנו בתקופת קורונה, זה לא הולך להשתנות בחודשיים-שלושה הקרובים.

חוה אתי עטייה: כמו בדמי אבטלה.

חיים כץ: כפי שאמרה חברת הכנסת חוה אתי עטייה, מרחיבים את התקופה עד יוני כמו בדמי אבטלה.

חיים כץ: למה לא מאריכים את התקופה עד יוני?

חיים כץ: למה לא חושבים טיפה יותר?

חיים כץ: טיפה.

חיים כץ: זה דרישה מופרזת ממשרד המשפטים?

חיים כץ: מילא אתם לא כותבים תקנות.

דרור גרנית: ההצעה היא הצעה של משרד הביטחון בשיתוף פעולה עם משרד האוצר במטרה למצוא פתרון נקודתי.

דרור גרנית: משרד המשפטים הוא לא האבא של ההצעה הזו במירכאות.

חיים כץ: אבל אתם יכולים להעיר הערות.

דרור גרנית: לעניין משך הזמן – אני לא צריך לומר לאדוני היושב-ראש שיש איזושהי מידה של חוסר ודאות לגבי התמשכותה של הקורונה, לכן הרבה מאוד מהחקיקה בדבר הזה נעשית כהוראות שעה קצרות מועד, מתוך מחשבה שבהמשך אנחנו נאריך את הוראות שעה או נתקן אותן או נשלים אותן בהתאם להתפתחות הדברים.

דרור גרנית: אני לא אומר פה שום דבר מהפכני בדבר הזה.

חיים כץ: ה-benchmark שלנו זה דמי חל"ת.

חיים כץ: אלה שחשבו, אמרו: יש לנו דמי חל"ת.

חיים כץ: אנחנו נותנים דמי חל"ת עד יוני 21', זה ה- benchmark.

חיים כץ: זה גם החלק הארי של האוכלוסייה ושל הכסף.

חיים כץ: הכי הרבה אנשים נמצאים בחל"ת, זה מאות אלפים.

חיים כץ: אבל אין מאות אלפי חיילים.

חיים כץ: למה לא הולכים לפי ה- benchmark ואומרים יוני 21'?

חיים כץ: זה הקו המנחה לכל הוראות השעה בעניין הקורונה.

חיים כץ: אני מבין שהזמן שלנו הוא זמן בטל, חברי הכנסת יכולים להתכנס ולשבת בישיבות על תיקון הוראת שעה כזו ואחרת.

חיים כץ: יש לנו הרבה זמן.

חיים כץ: אנחנו מקבלים משכורת גלובלית ואולי אנחנו מקבלים יותר ממה שאנחנו שווים.

חיים כץ: יחד עם זאת, תחשבו שזה עסק פרטי ושאתם צריכים להיות יעילים ולהעיר את ההערות שלכם.

חיים כץ: עשרים שנה אני בכנסת ואני רואה שאם למשרד המשפטים לא מתאים משהו אז הוא אומר את דברו.

חיים כץ: פה הייתם צריכים לשים נקודה ולהגיד: על מנת שלא נשב פעם, יש לנו מספר תקנות עם הוראת שעה וכמשרד המשפטים אנחנו מציעים: ראשית, תוקף ההוראה – יוני 21'.

חיים כץ: כל מי שהשתחרר עד יוני 21' – אם הוא מצא עבודה אז הוא מצא עבודה, אם הוא לא מצא עבודה, נתייחס.

חיים כץ: שנית, אוכלוסיות שלא כתבנו לגביהן תקנות, כי אנחנו כל היום עסוקים ולא יוצא לנו במשרד המשפטים לרשום תקנות.

חיים כץ: אין לנו זמן, אנחנו עסוקים בדברים גדולים.

חיים כץ: אלעזר, תקנות הם דברים קטנים, בייחוד שזה נוגע לחיילים, נכון?

חיים כץ: אז אנחנו לא מוצאים זמן.

חיים כץ: תעבוד מסודר כאילו זה עסק פרטי, כאילו אתה בא בבוקר ואומר: יש לי עסק משפחתי.

חיים כץ: אני מפרנס את אשתי ואת ילדיי מהעסק הזה, איך אני עושה את זה מושלם ואיך אני גורם שלא יהיו לי נזקים עתידיים - שנוכל להגיש הצעת החוק מסודרת, מושלמת, בלי חורים.

חיים כץ: אבל את זה אני מתקן בהוראת שעה כזו ואת ההוא נתקן בהוראת שעה אחרת.

חיים כץ: אני רציתי לגמור את זה, לפזר את העבודה, תודה רבה ולהתראות.

חיים כץ: אני מדבר אליו, אבל אני רוצה שגם משרד האוצר ישמע, כי הייתה פה הצעה להעלות את התוקף ליוני 21', במקביל לחל"ת, בשביל לא לעשות עוד פעם הוראת שעה.

דרור גרנית: לגבי ההשוואה עם החל"ת – המחשבה לגבי החל"ת הייתה שחיילים משוחררים לא הספיקו לרכוש את תקופת הזכאות לדמי אבטלה ולתחליפו כדמי חל"ת.

דרור גרנית: לכן, ההוראה היא למי שהשתחררו בשנה הזו, כי לא היה להם את הזמן אחורה.

חיים כץ: מה ההבדל בין ה-31 בדצמבר ל-1 בינואר?

חיים כץ: האם הוא כבר כן יספיק?

חיים כץ: כאחד שגמר בהצטיינות לימודי משפטים באוניברסיטה העברית, תן לי תשובה מושכלת לשאלה הזו.

דרור גרנית: בתל אביב – הכול בסדר.

דרור גרנית: שוב, לאיזה אוכלוסייה הייתם רוצים להרחיב את ההוראה כי ההוראה מתייחסת כרגע לאנשים שמסיימים את שירותם בשנת 2020 מתוך מחשבה שאותה קבוצת אוכלוסייה היא קבוצת האוכלוסייה שנקלעת לתוך המשבר, ולכן לא יהיה לה אפשרות לרכוש את תקופת ההכשרה לדמי אבטלה או חליפו כדמי חל"ת, ולכן אנחנו באים ומעניקים להם את המענק הפרטני הזה.

דרור גרנית: שוב, אני מנסה להבין איזה קבוצה אתה חושב שמתפספסת פה.

דרור גרנית: כלומר, לאיזה קבוצה הייתה רוצה להרחיב את ההוראה?

חיים כץ: עד יוני 21'.

חיים כץ: נציגת האוצר, בבקשה.

יעל אגמון: עלות הגדלת הזכאים עד יוני 21' היא עוד כ-65 – 70 מיליון שקל.

יעל אגמון: זה עוד 50% מעלות החוק, אפילו טיפה יותר.

חיים כץ: כמה אנשים ייהנו מהחוק הזה?

יעל אגמון: יש 70,000 איש בשנה שמקבלים מענקי שחרור בשירות לאומי ובצה"ל.

חיים כץ: מה עלות החוק?

יעל אגמון: 132 מיליון שקל לשנה.

חיים כץ: עשית חיתוך חודש יוני – חצי, 50%.

יעל אגמון: כן.

חיים כץ: זאת אומרת, בגלל כסף החלטתם שמגיע למי שמשתחרר ב-2020 ולמי שמשתחרר ב-2021 לא מגיע, למרות שאתם שמים 100 מיליארד שקל על תופעות הקורונה.

חיים כץ: 100 מיליון תשלומים, ואת מחליטה ש-60 מיליון לא מגיע.

יעל אגמון: אני לא מחליטה, את זה החליטה הממשלה.

יעל אגמון: אני באה ומסבירה את המשמעויות.

יעל אגמון: הגדלת החוק תעלה בין 60 ל-70 מיליון שקל.

יעל אגמון: כמו שדרור אמר, גם בפעם הקודמת הבאנו איזושהי הוראת שעה לחיילים משוחררים ועכשיו אנחנו מביאים עוד אחת.

יעל אגמון: אנחנו מאוד מקווים שעם תחילת החיסונים המצב ישתפר והחיילים המשוחררים כן יוכלו יותר בקלות להצטרף לשוק העבודה, ואנחנו לא חושבים שנכון כרגע להאריך את תקופת החוק מעבר לזה.

יעל אגמון: אנחנו גם חושבים שיש הבדל בין האוכלוסייה של מקבלי חל"ת לבין חיילים משוחררים שכן יכולים למצוא עבודה בשליחויות ובכל מיני מקומות אחרים.

חיים כץ: אם אנחנו מעלים הסתייגות ומאשרים, האם אתם מושכים את החוק או לא מושכים את החוק?

יעל אגמון: אני צריכה לחזור לשר שלי ולבדוק.

חיים כץ: תחזרי ותתני לי תשובה.

חיים כץ: אם אתם אומרים שאתם מושכים את החוק, אז יכול להיות שתמשכו את החוק ואז אל תיתנו לאף חייל.

חיים כץ: יכול להיות, זה יהיה השיקול של הוועדה.

חיים כץ: תעשי חושבים.

חיים כץ: כמה זמן את צריכה בשביל לחזור?

יעל אגמון: זה חוק גם של שר הביטחון, אלך לבדוק גם עם שר הביטחון וגם עם שר האוצר ואחזור עם תשובה.

חיים כץ: כמה זמן אתם צריכים?

יעל אגמון: אני אנסה לתפוס אותם.

יעל אגמון: אני אדבר עם הרמ"ט של שר האוצר ואני אראה כמה זמן הוא צריך בשביל לארגן כזו שיחה.

חיים כץ: אוקיי.

יעל סלנט: וגם שיעדכנו את הקבוצה ושיגידו לנו על מי מדובר.

חיים כץ: תעדכנו את כל הקבוצה.

יעל אגמון: מה זה אומר לאפיין?

חיים כץ: תנו לנו יותר נתונים.

יעל אגמון: אין לי נתונים על חיילי צה"ל, לאכ"א ולקרן יש נתונים והם אלו שיכולים לתת.

חיים כץ: יעל, אני מכיר אותך ואני יודע שאת מגיעה מסודרת, ואת יודעת.

חיים כץ: כבר עבדנו שעה ורבע יחד.

יעל אגמון: נכון, אבל במקרה של חיילי צה"ל הנתונים הם באמת אצל אכ"א ולא אצלי.

יעל סלנט: לא חיילי צה"ל, אנחנו מדברים על המענק המוגדל של ה-4,500 למי שהוא משרת בשירות לאומי- אזרחי או בשירות לאומי.

חיים כץ: תני לנו יותר נתונים לגבי החיסכון התקציבי שאתם עושים לגבי אלה שצריכים לקבל את ה-4,500 שקל.

יעל אגמון: אני לא מבינה עד הסוף למה אתם מתכונים.

יעל אגמון: אני אבקש שהיועצת המשפטית תחדד איתי אחרי זה בדיוק מה אתם רוצים.

חיים כץ: כמה אנשים לא יקבלו את ה-4,500 שקל בגלל שהם לא מוגדרים בודד חיילים?

יעל אגמון: לא, כל מי שמשתחרר משירות לאומי גם זכאי.

יעל אגמון: אני מציעה שאני והקרן לחיילים משוחררים והיועצת המשפטית של הוועדה נעשה אחרי הדיון שיחה ונבין בדיוק על איזו אוכלוסייה אתם מדברים כי לי זה לא ברור עד הסוף.

יעל אגמון: אני לא מבינה עד הסוף איזה אוכלוסייה אתם רוצים להחריג או חושבים שהיא מוחרגת.

חיים כץ: אבל רצינו להצביע היום.

חיים כץ: אנחנו לא רוצים להחריג, אנחנו רוצים לקחת אוכלוסייה שלא מוגדרת ולראות אם היא זכאית.

חיים כץ: היא לא מוגדרת כי אתם לא הגדרתם.

יעל אגמון: שוב, מי האוכלוסייה הזו שלדע

יעל אגמון: ת

יעל אגמון: כם היא לא מוגדרת?

יעל סלנט: בקבוצה של המענק הגבוה, של ה-4,500, של הבודדים ושל התשמ"ש - מי שנכנס שם זה רק חיילים משוחררים במובן הצר.

יעל סלנט: כלומר, מי שהשתחרר מהצבא וכל הנלווים של השב"כ, משטרה, וכל השירות המוכר.

יעל סלנט: מי לא נכנס לשם?

יעל סלנט: מי שהוא חייל בודד ששירת בשירות לאומי או בשירות לאומי-אזרחי ומי שהוא חייל בודד שזכאי לאיזושהי מקבילה לתשמ"ש כי אין תשמ"ש בשירות לאומי אזרחי, יש כל מיני דמי כלכלה כאלה שלא מותנים במבחן הכנסה.

יעל סלנט: אנחנו רוצים להבין איך מאפיינים את הקבוצה הזו, ואולי בזה תוכל לעשות לנו גם הרשות לשירות לאומי-אזרחי כי זה באמת הגדרות שלה.

יעל אגמון: עכשיו הבנתי את הכוונה, יעל.

יעל אגמון: אנחנו נברר לכם את זה.

יעל אגמון: השירות הלאומי באגף יושב אצל רכז תעסוקה איציק דניאל, ואני אעשה גם איתו שיחה וננסה לראות אם יש משהו שאנחנו - - -

אלכס קושניר: יעל, לפני שבועיים הגענו בוועדת הקליטה להסכם שחיילים בודדים בשירות, שהיו זכאים להיתר עבודה, יקבלו חלף דמי אבטלה – 1,500 שקלים, עד סוף יוני.

אלכס קושניר: אנחנו מבינים שהדבר הזה לא נסגר.

אלכס קושניר: רציתי לדעת מה קורה.

יעל אגמון: כמו שסיכם חבר הכנסת ביטן בדיון, זה משהו פנימי בתוך צה"ל.

יעל אגמון: צה"ל אמור לעשות את זה.

יעל אגמון: זו שאלה שצריך להפנות אליהם.

יעל אגמון: להבנתי, זו הייתה בקשה של חבר הכנסת ביטן מצה"ל.

אלכס קושניר: אתמול נפגשתי עם צה"ל ואין להם תשובה.

אלכס קושניר: היא מעבירה את האחריות לצה"ל, אבל צה"ל אמרו לי שהם מחכים למשרד הביטחון.

חיים כץ: זה אותו דבר.

יעל אגמון: בכל מקרה, זו לא שאלה לאוצר, זו שאלה למשרד הביטחון וצה"ל.

אלכס קושניר: יש פה מישהו שיכול לענות על זה?

טלי פלוסקוב: זה מאוד חשוב.

טלי פלוסקוב: האם יש מישהו בזום?

ליטל שורץ: בדקתי, מח"ל מוגדרים כבודדים.

אלכס קושניר: מח"ל זה מתנדבי חוץ לארץ.

אלכס קושניר: הם מוגדרים כבודדים - מצוין.

חוה אתי עטייה: מה המענק שיקבלו מח"ל?

ליטל שורץ: המענק הגבוה, הקבוצה הראשונה של 4,500 שקל.

חיים כץ: אני רוצה להאריך את התאריך עד יוני.

חיים כץ: נציגת משרד הביטחון, מי הגיש את החוק?

חיים כץ: אתם או האוצר?

טל שטראוס: זה במשותף.

חיים כץ: אם אנחנו מאריכים את המועד עד יוני, את מושכת את החוק?

חיים כץ: תבדקי.

אלכס קושניר: אז את משרד הביטחון.

אלכס קושניר: האם את יודעת לענות על חלף דמי אבטלה או לא?

קריאה: לא.

טלי פלוסקוב: לא, היא אומרת שצה"ל יודע.

טלי פלוסקוב: זה לא חיילים משוחררים, אלו חיילים שיש להם זכות עבודה.

טלי פלוסקוב: מדובר בסך הכול ב- 935 חיילים.

חיים כץ: אנחנו נעביר את החוק ונאריך את התקופה עד יוני.

חיים כץ: אני אעשה רוויזיה ואתן להם זמן להביא תשובות.

אלכס קושניר: גם לגבי שירות לאומי וגם לגבי זה.

חיים כץ: הכול יהיה עד יוני.

חיים כץ: אני אבקש רוויזיה אחרי שנעביר את זה.

חיים כץ: אני אתן לכם עד סוף היום לתת תשובות.

חיים כץ: לא נראה לי שציבורית תוכלו למשוך את החוק הזה.

חיים כץ: בחיים צריך לדעת לקחת סיכונים.

חיים כץ: זה סיכון מחושב.

חיים כץ: דרור, מה יש לך להגיד?

דרור גרנית: אני מצטער, לא שמעתי מה שאמרתם כי כל הדקות האחרונות של הדיון הייתם על שקט.

אנדרי קוז'ינוב: כשאנחנו דרשנו דמי אבטלה לחיילים משוחררים, הטענה של משרד הביטחון ומשרד האוצר הייתה שהם לא עשו בדיוק חצי שנה של תקופת ההכשרה.

אנדרי קוז'ינוב: דרשנו לבטל את זה ומשרד האוצר התנגד.

אנדרי קוז'ינוב: הוחלט אז ששלושת החודשים האחרונים לשירות ייחשבו כניסיון עבודה.

אנדרי קוז'ינוב: חודש יוני 21' זה תום תקופת הסמכויות המיוחדות.

אנדרי קוז'ינוב: אפשר להגדיר את זה אחרת: עד תום תקופת הסמכויות המיוחדות.

חיים כץ: ההגדרה לא מעניינת, אם יקבעו את התאריך, שיגדירו מה שהם רוצים.

חיים כץ: לא משנה איך קוראים לילד אם הוא ישנו.

חיים כץ: אם יש ילד אתה יכול לקרוא לו: חיים, משה, אלכס, ומה שאתה רוצה.

אנדרי קוז'ינוב: הטענה היא שהחיילים ימצאו עבודה עד סוף 2020, אבל זה מענק חד-פעמי, זה 4,500 שקל ואתה לא סוגר עם זה את החודש.

אנדרי קוז'ינוב: אתה בקושי משלם שכירות.

חיים כץ: האם עוד מישהו רוצה להתייחס?

אלכס קושניר: טל, את לא יודעת על חלף דמי אבטלה?

אלכס קושניר: אומרים לי שאת זו שמטפלת בזה?

טל שטראוס: לא, לא אני.

טל שטראוס: לא הייתי בדיון בשבוע שעבר, אבל אני יכולה לתת לכם סטטוס איפה זה עומד.

אלכס קושניר: אנחנו מאוד נשמח.

טלי פלוסקוב: אנחנו מבקשים.

טלי פלוסקוב: זה לגבי 935 חיילים שמשרתים כרגע ו - - -

אלכס קושניר: זה היה בוועדה של דוד ביטן לפני שבועיים.

חיים כץ: אבל זה לא שייך לחוק הזה פה.

אלכס קושניר: אבל אנחנו מנצלים את זה שהם פה.

טלי פלוסקוב: זה לא שייך, אבל אם הם כבר פה אז - - -

חיים כץ: אני אבקש ממך לשבת איתם בסוף הדיון, את לא חייבת לקבל, והוא ישאל אותך את כל השאלות שנשארו לו מלפני שבועיים.

טלי פלוסקוב: לפני שבועיים התקבלה החלטה והשאלה היא איפה זה.

טלי פלוסקוב: הייתה החלטה – זה בדיוק העניין.

טלי פלוסקוב: אין ביצוע.

אלכס קושניר: זו הייתה החלטה והיא לא מיושמת.

חיים כץ: זה לערב מין בשאינו מינו.

אלכס קושניר: אבל זה אותם חיילים.

חיים כץ: לא, אלו אחרים.

טלי פלוסקוב: חיים, אבל אנחנו יודעים שאם אנחנו מעלים פה בוועדה נושא כלשהו אז אתה יודע - - -

חיים כץ: אני הבטחתי לדוד שהיום אסיים לו את החוק.

אלכס קושניר: תאמין לי שאם הוא יידע שסיימת לו את חלף דמי אבטלה הוא ישמח - זו יוזמה שלו.

טלי פלוסקוב: גם את זה הוא התחיל, זה היה בוועדה שלו.

חיים כץ: כן, אבל זה בוועדה שלו וזו הוועדה המשותפת שהוא היה צריך לנהל.

חיים כץ: הוא נתן לי הנחיות איך לנהל אותה.

חיים כץ: אנחנו נעבור להקראה.

חיים כץ: יעל, בבקשה.

יעל סלנט: "הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 23 – הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מענק חד-פעמי נוסף), התשפ"א–2020 תיקון סעיף 18ג 1.

יעל סלנט: בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד–1994‏ , בסעיף 18ג – (1) בכותרת השוליים, במקום "מענק חד-פעמי" יבוא "מענקים"; (2) במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) חייל משוחרר שסיים את שירותו הסדיר..." זה לא יהיה בשנת 2020 אלא החל מינואר 2020 ועד יוני 2021.

יעל סלנט: "...

יעל סלנט: החל מינואר 2020 ועד יוני 2021 זכאי לקבל מאוצר המדינה, באופן חד-פעמי, את המענקים המפורטים להלן: (1) מענק בסכום של 500 שקלים חדשים..." זה כבר המענק שחוקק בעבר וחוזרים אליו בגלל השינוי של הסעיף.

יעל סלנט: "...(2) מענק אחד מהמענקים המפורטים להלן, לפי העניין: (א) חייל משוחרר בודד או חייל משוחרר אשר במהלך שירותו הצבאי אושרה בקשתו לתשלום משפחתי, בהתאם להוראות חוקת התשלומים למשפחות חיילים בשירות חובה כנוסחה בפקודות הצבא – 4,500 שקלים חדשים;..." פה לא נכנסים החבר'ה של השירות לאומי-אזרחי.

יעל סלנט: אם לא יתנו לנו הגדרה מי הם האנשים האלה, אין לנו דרך להכניס אותם לחוק.

יעל סלנט: אנחנו תלויים ברשות לשירות לאומי-אזרחי, ואולי יש לה פה נציג בזום.

חיים כץ: נציג הרשות לשירות אזרחי, בבקשה.

יואב ארבל: בוקר טוב.

יואב ארבל: אנחנו היינו בשיח גם לפני הדיון בוועדה הזו לגבי אפשרות להכניס את המשרתים שלנו גם לתוך המדרגה השלישית.

יואב ארבל: לגבי משרתים בודדים - לצערי, עד היום טרם עודכנו הכללים ברשות.

יואב ארבל: הייתה בעיה תקציבית מול האוצר' שכנראה נפתרה בימים האחרונים, אבל עדיין אין לנו נהלים שלפיהם עובדים.

יואב ארבל: לכן, זה לא היה רלוונטי להצעת החוק הזו.

יואב ארבל: לגבי הקבלה לחיילים שמקבלים תשמ"ש – על זה דיברנו אתמול גם עם נציג משרד הביטחון וגם עם הצבא.

יואב ארבל: לגבי זה עלתה הצעה שגם משרתים נשואים אצלנו יקבלו את המדרגה הזו.

יואב ארבל: זה נכון שלא נעשות לגביהם הבדיקות שנעשות לגבי החיילים.

יואב ארבל: אבל בהחלט יש לנו אצלנו קבוצה של משרתים בשירות לאומי- אזרחי, ומדובר בעיקר על חבר'ה חרדים שהם נשואים, והייתה הצעה לאשר אולי להם את התוספת.

חיים כץ: כמה אנשים כאלה יש לכם?

יואב ארבל: בערך 1,000 אנשים כרגע בשירות.

יואב ארבל: זה אומר שאם מדובר לפי התקופה המקורית, מדובר בערך על 500 איש שסיימו בשנת 2020.

יעל סלנט: באיזה קבוצה הם נכללים?

יעל סלנט: אבל מי האנשים האלה?

יעל סלנט: אתמול אמרת שגם אותם אין לנו דרך לאפיין.

יעל סלנט: איך תאפיין אותם?

יעל סלנט: מה לכתוב?

יואב ארבל: אני יכול לאפיין אותם רק בתור משרתים בשירות לאומי-אזרחי שהם נשואים – זה האפיון שאני יכול לתת לכם.

יעל סלנט: הם נשואים בלי ילדים.

יואב ארבל: לא, רובם הגדול עם ילדים ועקב כך הם מקבלים דמי כלכלה יותר מוגדלים אצלנו.

יעל סלנט: אם אני מבינה נכון את מה שאתה אומר, אתה אומר שלגבי החיילים המשוחררים הבודדים כרגע אין לנו מה לעשות, אבל אתה אומר שלגבי המקבילה למי שמקבל תשלומי משפחות, אפשר ללכת למי שמקבל דמי כלכלה והוא נשוי פלוס ילד.

יעל סלנט: כלומר, מי שמקבל דמי כלכלה לפי תקנות שירות לאומי-אזרחי (דמי כלכלה והיקף השתתפות של גוף מפעיל), ולהגיד שמי שמקבל דמי כלכלה לפי התוספת הראשונה בהרכב של נשוי פלוס אחד הוא יוכל להיכנס למענק הגבוה.

יעל סלנט: האם זה מה שאתה מציע?

יואב ארבל: זו אפשרות שהעלינו אתמול.

יואב ארבל: מדובר על כ-500 איש אם מדובר - - -

חיים כץ: ומה ענו לכם?

חיים כץ: אם אנחנו מאריכים את התקופה זה כ-1,000, וזה סדר גודל של 6 מיליון שקל.

חיים כץ: 4,500 כפול 1,000 כפול 12, נכון?

יואב ארבל: לדעתי, אם תאריכו בחצי שנה זה לא יהיה עוד 500, זה יהיה עוד 250 בערך.

חיים כץ: 750 כפול 12 כפול 4,500 – זו הנוסחה.

אלכס קושניר: 40.5 מיליון.

חיים כץ: זה ידפוק לנו את התאריך.

חיים כץ: אני לא עוצר בשביל זה את החוק.

חיים כץ: תסגרו את זה עם האוצר ועם משרד הביטחון, ואז נעשה שינוי בחוק.

טלי פלוסקוב: נכון.

יעל סלנט: אוקיי, כרגע אנחנו משאירים את זה כמו שזה, רק הארכנו את התקופה.

יעל סלנט: "(ב) חייל משוחרר ששירת 22 חודשי שירות לפחות – 1,800 שקלים חדשים...;" פה ייכנסו כל החיילים המשוחררים, גם המתנדבים, וגם שירות לאומי-אזרחי.

יעל סלנט: "...(ג) חייל משוחרר אחר – מי שלא נכנס באחת מהקטגוריות הקודמות יקבל 1,000 שקלים חדשים.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, כל מי שלא השלים 22 חודשי שירות יקבל 1,000 שקלים.

יעל סלנט: אלא אם הוא במדרגה הגבוהה, ב-4,500.

אנדרי קוז'ינוב: ברור, אבל זה מ-12 חודשים עד 22 חודשים.

אנדרי קוז'ינוב: מי שהוא מתחת ל-12, לא מקבל.

יעל סלנט: יש כל מיני הגדרות מיוחדות בחוק איך סופרים את 12 החודשים.

חיים כץ: כן, צריך לעשות נקודה.

אנדרי קוז'ינוב: ברור, זה פחות רלוונטי.

אנדרי קוז'ינוב: הכוונה שלי שיהיה ברור – עד 12 חודשים לא מקבלים.

אנדרי קוז'ינוב: מ-12 עד 22 חודשים מקבלים 1,000.

חיים כץ: נכון, כן.

אנדרי קוז'ינוב: בסדר גמור.

אלכס קושניר: האם חייל בודד, שהשתחרר אחרי שמונה חודשים מכל מיני סיבות, יקבל?

חיים כץ: לא.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: איפה זה כתוב?

חיים כץ: היא אמרה מעל 12.

אלכס קושניר: לא, אני מדבר איתך על המדרגה הגבוהה.

אלכס קושניר: במדרגה הגבוהה לא כתוב תקופת שירות.

יעל סלנט: זה נכון שאתה לא רואה את זה פה, אבל בתוך ההגדרה של חייל משוחרר בחוק כתוב:

יעל סלנט: מי שסיים את שירותו הסדיר, אף אם שוחרר כדין לפני תום התקופה שהוא חייב בה, ובלבד שהוא שירת 12 חודשים לפחות.

יעל סלנט: אומרים אז שאם הוא משוחרר מטעמי בריאות ייקחו גם את זה בחשבון.

אלכס קושניר: הערה לגבי שירות לאומי – אני חושב שאם נפריד בין בודדים לנשואים אולי אז תוכל להגיע לפתרון כי יש הבדל בין נשואים לבודדים.

אלכס קושניר: אם נתרכז רק בבודדים אולי נוכל - - -

חיים כץ: מאחר ואנחנו בסיטואציה שאנחנו לא יודעים מה יילד יום וכמה זמן תחיה הכנסת הזו, ואם אתה רוצה לתת לחיילים האלה, שהם החלק הארי, את מה שמגיע, היה צריך להעביר את זה ואחר כך לעשות תיקונים.

חיים כץ: אם אנחנו במצב רגיל, אני מחכה שבועיים כי זה רטרואקטיבי - נחכה שבועיים-שלושה.

חיים כץ: יכול להיות שבעוד שלושה שבועות הוועדה הזו לא תהיה ואז החיילים האלה לא יקבלו.

אלכס קושניר: אני איתך.

חיים כץ: גברתי, בבקשה.

שפרה שחר: יש מעט מאוד חיילים שמשתחררים מצה"ל אחרי פחות מ-12 חודשים בגלל פציעה או מחלה והם לא זכאים.

חיים כץ: לא יקבלו.

חיים כץ: יש לזה התייחסות בחוק, תקראי את החוק.

יעל סלנט: תסתכלי על ההגדרה "חייל משוחרר".

חיים כץ: סליחה, אחר כך תשבי איתה ותסבירי לה.

יעל סלנט: "...

יעל סלנט: בסעיף קטן (ב) במקום "בסעיף קטן (א)" יבוא "בסעיף קטן (א)(1)..." – זו ההוראה שדיברה מתי ישולמו ה-500 שקלים ואנחנו רק משמרים אותה.

יעל סלנט: "...

יעל סלנט: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: מענק כאמור בסעיף קטן (א)(2)..." - וזה המענקים החדשים -...

יעל סלנט: "ישולם לחייל משוחרר בתוך 30 ימים מיום שירותו הסדיר, ולעניין חייל שסיים את שירותו הסדיר לפני יום פרסומו של חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 23 – הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מענק חד-פעמי נוסף), התשפ"א–2020, – עד יום ט"ז בטבת התשפ"א..." זה לא טוב כי אנחנו מאריכים פה את התקופות.

חיים כץ: נכון, תשני את התאריכים.

אלכס קושניר: לא, זה בסדר כי זה רק מי שהוא רטרואקטיבי.

יעל סלנט: זה בסדר.

אלכס קושניר: מי שהשתחרר במהלך 2020 יקבל עד ה-31.

אלכס קושניר: אם תצליח להגדיל את התקופה אז מי שישתחרר ב - - -

חיים כץ: לא "אם נצליח".

אלכס קושניר: כשתצליח, סליחה.

יעל סלנט: זה כבר בחוק, זה מה שהוועדה החליטה.

חיים כץ: הוועדה החליטה אבל הם יכולים להגיד שהם מושכים את החוק ואז אנחנו עושים רוויזיה.

חיים כץ: אנחנו נחליט.

חיים כץ: אם הם מושכים אותו - נבטל אותו, או שהם יתנו לנו את התקופה.

טלי פלוסקוב: כן, הכי נכון.

חיים כץ: אתם תחשבו.

חיים כץ: אם אתם לא נותנים לנו, נבטל.

חיים כץ: נבטל את החוק - שלא יהיה בכלל.

יעל סלנט: אז כרגע הוועדה מצביעה על מי שהשתחרר החל מינואר 2020 עד יוני 2021.

חיים כץ: מתי נגמר החל"ת?

יעל סלנט: לגבי דמי אבטלה וגם המענקים של ה-67 ומעלה - מדברים על יוני 2021.

יעל סלנט: אני לא מאוד בקיאה בדמי אבטלה אבל העניין הוא שאם ירד שיעור האבטלה מתחת - - -

חיים כץ: מאה אחוז – אותו דבר פה, הראשון ביוני 21'.

אלכס קושניר: לדעתי, 30 ביוני.

חיים כץ: אבטלה זה עד ה-30?

אלכס קושניר: אם אני לא טועה, כן.

חיים כץ: עד ה-30 ביוני.

יעל סלנט: רגע, יחד עם המנגנונים של ירידה באחוזי אבטלה?

יעל סלנט: זה נורא מסובך.

חיים כץ: לא.

יעל סלנט: אז עד יוני 2020, בסדר.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: ירים את ידו.

חיים כץ: בעד – פה אחד

חיים כץ: נמצאים כאן חמישה חברי כנסת וכולם תומכים בהצעת החוק כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: אני מבקש רוויזיה.

חיים כץ: אנחנו מחכים לכם, יהיו לנו תשובות.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.