ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 123, 2020-12-08 10:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה, היום ה-8.12.20.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סעיף 123(ז)(1) לתקנון הכנסת קובע כי שר שענייני משרדו נידונים בוועדה קבועה המנויה בסעיף 100 יופיע בוועדה לדווח על ענייני משרדו אחת לכנס של הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיווח כאמור יסקור השר לפני הוועדה את פעולות משרדו, את תוכנית העבודה של המשרד ואת אופי ביצוע התקציב של המשרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא מדברים פה היום על תקציבים, אבל על עבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אני רוצה בפתח הדיון קודם כל לברך אותך, השר דרעי, שהגעת היום לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שבחצי השנה האחרונה מאז שקמה הממשלה והוועדה הזאת בכנסת אנחנו אישרנו כבר תשעה חוקים, צווים ותקנות שהעברתם לנו, אתם בהחלט מספקים הרבה עבודה לוועדה הזו, ניהלנו עוד מספר גדול מאוד של דיונים וישיבות על חוקים גדולים שעדיין נידונים כאן ואני מאוד מקווה שנספיק, כי אני יודעת שזה חשוב, אלה חוקים גדולים ומורכבים שהם נמצאים בשלבים שונים של דיון בוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השר דרעי, אתה אחד מהשחקנים הוותיקים ביותר היום במערכת הפוליטית, אני שמחה להיות כאן וללמוד ממך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להגיד, כמי שמפקחת על ארבעה משרדים שונים, הניסיון הרב שלך מורגש בכל מה שקשור לפעילות של המשרד, זה משרד עצום שחולש על תחומים מאוד רבים, השלטון המקומי, מינהל התכנון, רשות ההגירה והאוכלוסין, פיקוח ארצי על הבחירות, רישוי עסקים, שירותים לשעת חירום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמח לשמוע בין היתר על כל הדברים האלה, על החזון שלך כמי שעומד בראש המשרד הזה שנים רבות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אותי כמובן מעניינים גם הרבה מאוד נושאים שנושקים בהיבט הסביבתי ויש לא מעט כאלה במשרד שלך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מסגרת הדיון, אני אומרת מראש, היא תהיה שאנחנו נשמע תחילה ממך סקירה, אדוני, על עיקרי הפעולות של המשרד והתוכניות שלכם ואז נעבור בצורה מסודרת לשאלות לשר שלכם, חברי הכנסת, ושל מוזמנים נוספים ככל שיתיר לנו הזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז, אדוני השר, זכות הדיבור בבקשה שלך.

אריה מכלוף דרעי: בוקר טוב לכולם, ברוכים הנמצאים.

אריה מכלוף דרעי: אכן פעם ראשונה שאני נמצא בוועדה הזו, בראשותה של מיקי, נפגשנו כבר, אבל אני הייתי הרבה בוועדת הפנים, זו באמת הוועדה שלנו, הוועדה של המשרד שאנחנו עובדים איתה הרבה מאוד.

אריה מכלוף דרעי: נמצאים איתי כאן למעשה ארבעה מנהלים ומנהלות שמנהלים את המשרדים שאני מופקד עליהם, נמצא כאן מרדכי כהן, בזום, הוא נכנס לבידוד בעקבות הכנסת, הכנסת הכניסה אותו לבידוד, בוא נגיד ככה.

אריה מכלוף דרעי: האמת שאני מרגיש ייסורי אשמה, הוא עשה את הפגישה במקומי, הוא חסך לי זמן אז אני הייתי צריך אולי להיכנס לבידוד היום.

אריה מכלוף דרעי: אז מרדכי לא נמצא כאן, אבל הוא נמצא איתנו בזום.

אריה מכלוף דרעי: ונמצאת פה אדית בר, ראש מינהל פיתוח אצלנו, נמצא פה פרופ' שלמה מור יוסף, ראש רשות ההגירה, נמצאת פה דלית זילבר, מנהלת מינהל התכנון, ואריאל משעל, מנהל המשרד נגב-גליל והפריפריה.

אריה מכלוף דרעי: אני ביקשתי מהם להכין מצגת קצרה, מראה עיניים זה טוב, הם יציגו כל אחד לפי הסדר ואני מציע, ברשותך, מיקי, שהם יתחילו להציג כל אחד בקצרה ממש את הדברים, אחר כך אני אגיד כמה משפטים.

אריה מכלוף דרעי: אם אני אדבר אני יכול לדבר כאן שעתיים, באמת יש כל כך הרבה פעילות וכל כך הרבה דברים לעשות, אבל אני מעדיף ההיפך, שאתם תראו ואחר כך לשמוע את חברי הכנסת, גם מה הנקודות שמעניינות אותם כדי למצות ולדבר.

אריה מכלוף דרעי: בבקשה, אז אני מתחיל עם שלמה.

שלמה מור יוסף: בוקר טוב ותודה רבה על האפשרות להציג, יש לנו מצגת.

שלמה מור יוסף: (מצגת).

שלמה מור יוסף: אז באמת הייעוד של רשות האוכלוסין וההגירה זה הסדרת מעמדם החוקי של אזרחי המדינה, תושביה הזרים השוהים בה וכל אלה שרוצים להגיע לפה, זאת אומרת המגוון הוא עצום של מי שאנחנו אמורים לטפל בו.

שלמה מור יוסף: יש מספר רב של חוקים שמנחים ומדריכים אותנו.

שלמה מור יוסף: החוק המרכזי הוא חוק השבות, חוק האזרחות, חוק הכניסה לישראל, חוק מרשם האוכלוסין, חוק הדרכונים, ביומטרי, עובדים זרים ומניעת הסתננות.

שלמה מור יוסף: אלה החוקים שמנחים אותנו.

שלמה מור יוסף: חזון רשות האוכלוסין וההגירה, כפי שאתם רואים, מצד אחד גוף ממשלתי מקצועי הפועל לשמירת זהותה היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל בהתאם להחלטות הממשלה, הכנסת ובית המשפט העליון, והנקודה האחרונה, הרשות תגיש שירות נגיש, מקצועי, אנושי, יוזם וחדשני שהוא מאוד מאוד חשוב ומאוד מרכזי.

שלמה מור יוסף: בשקף הבא אנחנו רואים שתפקידי רשות האוכלוסין הן מגוונים ביותר מניהול מרשם האוכלוסין, הנפקה של תיעוד, טיפול בבקשות, מתן אשרות ורישיונות, כל הנושא של עובדים זרים, כל הנושא של שוהים בלתי חוקיים, כל הנושא של תעסוקת זרים ופלסטינאים וטיפול בבקשות מקלט.

שלמה מור יוסף: בשקף הבא אנחנו רואים את ארבעת המנהלים שעושים את העבודה, מינהל האוכלוסין בצד של תיעוד ומעמד, מינהל ביקורת הגבולות, כשמו כן הוא, מינהל האכיפה וזרים, מצד אחד אכיפה על המעסיקים, שייתנו לעובדים הזרים את כל הזכויות שלהם, ומצד שני אכיפה על השוהים הבלתי חוקיים, ומינהל עובדים זרים שתפקידו הוא באמת להתעסק בכל העובדים הזרים החוקיים.

שלמה מור יוסף: בשקף הבא אנחנו רואים שהמנהלים האלה פזורים בכל רחבי הארץ, מקצרין וקרית שמונה ועד אילת וטאבה.

שלמה מור יוסף: אנחנו משרתים כעשרה מיליון תושבי המדינה ואזרחיה לכל אורך מסלול חייהם, אנחנו משרתים 11.2 מיליון זרים בשנת 2019, הקורונה שינתה, נדבר גם על זה, שמגיעים ויוצאים מישראל.

שלמה מור יוסף: בכל נקודת זמן יש כחצי מיליון זרים במעמדים שונים שנמצאים איתנו.

שלמה מור יוסף: אז מה המעמד של השוהים הזרים?

שלמה מור יוסף: בשקף הבא אנחנו רואים את השוהים הזרים שהם לפי החוק, תיירים, עובדים זרים, פלסטינאים, מתנדבים ותלמידים, תושבים ארעיים וקבוצות נוספות, סך הכול כ-432,000 זרים חוקיים בנקודת זמן במדינת ישראל.

שלמה מור יוסף: כאשר אנחנו מסתכלים על הקבוצות שהן לא כחוק, אז יש שלוש קבוצות עיקריות.

שלמה מור יוסף: קבוצת התושבים של אריתריאה וסודן.

שלמה מור יוסף: אני לא יכול להגיד שהם לא שוהים כחוק כי בנקודת הזמן הזאת יש להם אשרה להישאר כי מדינת ישראל מנועה מלהרחיק אותם.

שלמה מור יוסף: אז יש כ-32,000 פלוס מינוס 7,000, 8,000 ילדים, כך שבסביבות 40,000, זאת האוכלוסייה הזאת.

שלמה מור יוסף: יש כ-18,000 עובדים זרים שהגיעו כעובדים זרים ולא יצאו במועד ונשארו כבלתי חוקיים ויש 58,000 תיירים, במרכאות, שהגיעו עם ויזה של תייר ונשארים פה מסיבות כאלה ואחרות, בעיקר בכדי להתפרנס פה.

שלמה מור יוסף: בשקף הבא אנחנו רואים את ההיקף העצום של הפעילות.

שלמה מור יוסף: יש לנו 2,500 עובדים, מקבלי השירות בלשכות שלנו, מה שבסלנג נקרא משרד הפנים, אבל אלה לשכות של רשות האוכלוסין וההגירה, שלושה מיליון מקבלים בצורה פרונטלית.

שלמה מור יוסף: אנחנו נותנים יותר ממיליון מסמכי נסיעה שזה דרכונים, כ-860,000 תעודות זהות, 970,000 תיעוד מסוגים שונים, לידה, פטירה וכך הלאה, ו-340,000 רישיונות ישיבה.

שלמה מור יוסף: בשקף הבא אנחנו רואים, עוד פעם, את המספרים בנושא עובדים זרים, היתרים להעסקת עובדים פלסטינאים, היתרים להעסקת עובדים ירדנים.

אריה מכלוף דרעי: שלמה, שים גז.

שלמה מור יוסף: אני ארוץ.

שלמה מור יוסף: כאשר אנחנו רוצים לציין את הפעולות שבהנחיית השר היו לשיפור השירות, זה היה נושא מרכזי בשלוש השנים האחרונות, במיוחד בשנה וחצי האחרונות כאשר דבר ראשון היה להנגיש את השירות קרוב מאוד לאוכלוסיות.

שלמה מור יוסף: נפתחו לשכות, כמו שאתם רואים בשקף הבא, בקצרין, בחיפה, בביקורת הגבולות, בנהריה, בקריות.

שלמה מור יוסף: אנחנו רואים את הפעילויות הנוספות, רחובות, מעלה אדומים, ביתר עלית מתוכנן לשנה הבאה ובית שמש כאשר ניתן דגש מיוחד על ידי השר לפעילות במגזר הערבי.

אוסאמה סעדי: אני כאן, שלמה, בוקר טוב.

שלמה מור יוסף: היי, שלום שלום, מה שלומך?

אוסאמה סעדי: הגעתי בזמן.

שלמה מור יוסף: גם אתה מנוע גדול בעניין הזה.

שלמה מור יוסף: אום אל פחם, טייבה, לשכת דיר אל אסד.

אוסאמה סעדי: באום אל פחם עוד לא נפתח.

שלמה מור יוסף: אתה רואה, זה בבינוי, יש תמונה.

שלמה מור יוסף: קלנדיה, סכנין ורהט.

שלמה מור יוסף: זאת אומרת יש פה פעילות ענפה מאוד.

שלמה מור יוסף: דגש מיוחד נתן השר דרעי למזרח ירושלים.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד.

שלמה מור יוסף: כאשר במזרח ירושלים מצד אחד פתחנו לשכות משנה חדשות בקלנדיה ובצור באהר, במבנה של הביטוח הלאומי אנחנו במהלך השנה הזאת אמורים לפתוח לשכה חדשה נוספת ללשכה הנוספת.

אריה מכלוף דרעי: למעלה בצד שמאל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ביטוח לאומי?

אוסאמה סעדי: מתי זה ייפתח?

אוסאמה סעדי: כי אנחנו כבר כל הזמן שומעים על ה - - -

שלמה מור יוסף: נכון, אז אני מניח שתוך חצי שנה זה ייפתח.

אריה מכלוף דרעי: היום תושבי - - - בירושלים הולכים למזרח ירושלים.

שלמה מור יוסף: אז מעבר לפעילות הפיזית של הנגשת השירות עשינו פעילות דיגיטלית רחבה ביותר, שאני לא אמנה את הכול, אבל אם שואלים אותי מה הדבר הכי חשוב שעשינו, זה זימון תורים, זימון תורים בכל המערכת, גם בלשכות רשות האוכלוסין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה עובד מצוין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מניסיון אישי זה פשוט עובד מצוין.

שלמה מור יוסף: אז עכשיו יש גם ל - - -

אריה מכלוף דרעי: שלמה, קח שנייה אחת, מקצת שבחו של אדם.

אריה מכלוף דרעי: אני רוצה לומר שמיניתי את שלמה למנכ"ל רשות ההגירה והיה מצב אבסורדי ביותר, לשכת השר שלי לא תפקדה, מהבוקר עד הלילה אלפי פניות של אנשים עם דרכונים, נוסעים לחוץ לארץ, היה תוהו ובוהו לצערי הרב, בגלל שהכנסנו את הדרכון הביומטרי וכל אחד לוקח רבע שעה, 20 דקות, ולא היינו ערוכים לזה וזה היה בתקופת הקיץ, החוק התחיל ב-1 ביוני, אז לך תעשה את הכול ביחד.

אריה מכלוף דרעי: אני חייב לומר שהיום זה כבר מובן מאליו, ציוץ שכותב 'תודה רבה למשרד הפנים ורשות ההגירה', כבר לא מסתכלים עליו יותר.

אריה מכלוף דרעי: כשהשר אמסלם חילק פרסים אתמול או שלשום לשלושת המשרדים שזכו ואנחנו זכינו בפרס השירות הטוב ביותר זה גם הפך להיות מובן מאליו.

אריה מכלוף דרעי: אני חייב לומר ששלמה ואנשיו שעשו, עם כל הדברים שראיתם כאן, היום זה הפך להיות באמת הדבר הכי זמין, הכי טוב, אנשים מקבלים תורים, יש תורים בשפע גדול, לא מחכים, באים, מקבלים, הולכים, באמת, שלמה, יישר כוח גדול.

שלמה מור יוסף: תודה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מצטרפים לכל מילה שאמר כבוד השר.

אריה מכלוף דרעי: מה אפשר לעשות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שנרשמה פה היסטוריה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוסאמה, אני לא זוכרת כזה דבר.

אריה מכלוף דרעי: אבל אני זוכר ישיבות אחרות שהייתי פה ובצדק הייתי צריך להתגונן, היה מצב אבסורדי.

אוסאמה סעדי: כשצריך להגיד מילה טובה אנחנו יודעים להגיד את זה, כבוד היושבת ראש.

אריה מכלוף דרעי: יש עוד הרבה מילים בהמשך, תמשיך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אל תחסוך.

אריה מכלוף דרעי: אל תבזבז את כל האנרגיה בבת אחת.

אוסאמה סעדי: אבל יש גם שאלות, כבוד השר.

אריה מכלוף דרעי: בסדר, יש גם תשובות, תהיה בטוח, אוסאמה.

שלמה מור יוסף: רק להגיד שאת הנושא של זימון תורים אנחנו הנחלנו גם לנושאים של מבקשי מקלט, גם בהארכות התוקף של תושבי אריתריאה וסודן, כל הנושא של זימון תורים הוא across the board בעבודה שלנו.

שלמה מור יוסף: בשקף הבא, השר כבר התייחס לזה, שבמדידת השירות של היחידה לשיפור השירות הממשלתי קיבלנו ציונים גבוהים ועל הבסיס הזה בשקף הבא יש את התעודה שקיבלנו מהשר אמסלם, שר הדיגיטל, שאחראי על הנושא הזה.

שלמה מור יוסף: אלה הדברים של השירות שעשינו.

שלמה מור יוסף: פתחנו גם את שדה התעופה רמון באותה שנה.

שלמה מור יוסף: כבר שכחו את זה, אבל זה גם אירוע שהיה אירוע ענק שלצערנו זה סגור ולא מתופעל מסיבת הקורונה, לא משום סיבה אחרת, לטיסות חוץ, טיסות פנים זה כמובן ממשיך בהיקפים הקיימים.

שלמה מור יוסף: קורונה.

שלמה מור יוסף: שתי מילים על הקורונה.

שלמה מור יוסף: הדבר החשוב ביותר לנו בתקופת הקורונה היה רציפות תפקודית.

שלמה מור יוסף: אנחנו לדעתי המשרד היחיד, אולי גם הדואר, שלא הפסיק קבלת קהל ליום אחד מהתחלה ועד הסוף בכל הסגרים ובכל חצאי הסגרים.

שלמה מור יוסף: נכון, צמצמנו, חלק פתחנו רק שבע לשכות, חלק פתחנו רק 20 לשכות, אבל לא היה מצב שמישהו היה צריך תעודת זהות, דרכון או תעודה מסוג אחר שלא היה לו להיכן להגיע ולקבל את זה.

שלמה מור יוסף: זה היה המוטו, אלה היו ההנחיות של השר, שחייבים שהשירות הזה יהיה פתוח כל הזמן.

שלמה מור יוסף: אתגר לא פשוט שמצד אחד צריך לשמור על הבריאות של העובדים וצריך לדאוג שהדברים האלה באמת יתקיימו.

שלמה מור יוסף: אז אם אנחנו מסתכלים בשגרת הקורונה, אני לא אגיד את כל מה שעשינו, אבל הארכנו בצורה גורפת את כל האשרות לכל מי שהיה פה בלי צורך להגיע אלינו, הכול בצורה דיגיטלית ועל ידי זה חסכנו להם גם להגיע וגם את הדאגה.

שלמה מור יוסף: נתנו פתרונות לעובדים זרים בהדרגה, בהתחלה לחזור מחופשות, אחרי זה פתחנו את השוק לעובדים זרים לחלוטין.

שלמה מור יוסף: ואם נראה את השקף הבא, הכניסה לישראל הייתה אתגר גדול מאוד.

שלמה מור יוסף: תסתכלו, אם אתם רואים מצד שמאל, בחודש מרץ היו 300,000 כניסות, בחודש אפריל היו 2,000 כניסות.

שלמה מור יוסף: זו הייתה הצניחה.

שלמה מור יוסף: הישראלים בכחול, אתם רואים את התנועה של הישראלים, התנועה של הזרים מצומצמת ביותר.

שלמה מור יוסף: אנחנו מקבלים על זה הרבה ביקורת, אבל אלה הנחיות הממשלה, לסגור את הגבול.

שלמה מור יוסף: השר עובר באופן אישי על כל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אנחנו מקבלים הרבה פניות על משפחות חצויות, ילדים.

אריה מכלוף דרעי: זה הישראלים כבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הישראלים, כן.

אריה מכלוף דרעי: היהודים.

אריה מכלוף דרעי: הישראלים אין בעיה, היהודים או אחרים.

אריה מכלוף דרעי: יהודים וערבים, משפחות שיש להם פה בארץ והם רוצים ביקור.

מיכל וונש: שלא מתראים כבר חודשים.

שלמה מור יוסף: נכון, זה אתגר גדול מאוד, אנחנו על זה בוועדות השונות של הכנסת.

אריה מכלוף דרעי: חבר'ה, תזכרו שאתמול בלילה הקבינט והיום הממשלה מטילים סגרים ליליים וזו התחלה כי הדרישות הן הרבה יותר גדולות.

אריה מכלוף דרעי: כל הזמן צריך למצוא את האיזון, מצד אחד לתת לחיים, לתת לחתונות, לוויות, חיילים בודדים, סטודנטים, תוכנית 'מסע', תוכנית 'תגלית', מתנדבים, כל מיני, ומצד שני אתה מגביל פה בארץ ולוקח זכויות של אנשים ועושה סגרים, אז איפה האיזון של המחלה?

אריה מכלוף דרעי: כל הזמן יש לנו ועדת חריגים של מומחים מכל המשרדים ואנחנו כל יום, כל שבוע, מתמודדים עם זה ומנסים פעם לשחרר קצת, פעם להדק קצת.

אריה מכלוף דרעי: זה לא פשוט, תאמינו לי שהרבה שערות לבנות נוצרו בזה.

אריה מכלוף דרעי: הכול זה נושאים אנושיים, זה לא עוד מספרים, זה מה אני אומר לנכדים או לנכדות של סבא וסבתא, שקוברים אותה פה בארץ והם לא יכולים לבוא ללוויה, מה אני אומר?

אריה מכלוף דרעי: יש לך פה המון המון בעיות ואתה משחרר משהו – וכולם צודקים, אין אחד שלא צודק.

אריה מכלוף דרעי: לא פשוט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

שלמה מור יוסף: נושא נוסף שעסקנו בו רבות זה העובדים הזרים.

שלמה מור יוסף: אנחנו רואים שהתחלנו להכניס עובדים זרים והעובדים הזרים נכנסו בכל התחומים.

שלמה מור יוסף: סך הכול נכנסו כמעט 4,000 עובדים זרים והם ממשיכים להיכנס, גם בנושא הסיעוד, גם בבניין, גם בחברות חקלאות וכך הלאה.

שלמה מור יוסף: אם נסתכל בשקף הבא, מה שהיה חשוב לי להדגיש, קיבלנו על עצמנו כמובן את פסיקת בג"צ לגבי הפיקדון למסתננים.

שלמה מור יוסף: אם אתם רואים בסעיף 6, אנחנו החזרנו כבר 209 מיליון שקל למסתננים, שזה 95% מכלל הסכומים.

שלמה מור יוסף: אלה שלא פנו, אנחנו פונים אליהם בצורה אקטיבית שיבואו לקבל את הכספים, אבל כמו שאתם רואים, כמעט השלמנו את המשימה מכל אלה שאנחנו יודעים וכל אלה שפנו אלינו.

שלמה מור יוסף: חשוב לציין שכל הדברים האלה היו כרוכים בהמון שינויים ולתקשר את זה לציבור, עשינו את זה בכל השפות, גם בעברית, גם בערבית, גם בשפה שמדברים בה האריתריאים והסודנים, בכל השפות שצריך בכדי שאנשים יבינו מה אנחנו עושים ומה הכללים שהיו משתנים מיום ליום וזה מה שעשינו עד עכשיו.

שלמה מור יוסף: בנושא האכיפה, אנחנו אוכפים על המעסיקים, לגבי האכיפה על שוהים בלתי חוקיים, הפחתנו אותה בצורה משמעותית גם מכיוון שלא היו טיסות וגם מכיוון שרצינו להשאיר אותם, בעיקר בתחום הסיעוד, בכדי שיוכלו לטפל באנשים שנזקקים להם בנושא הזה.

שלמה מור יוסף: אז אני חושב שבגדול אלה הדברים.

שלמה מור יוסף: אני רק רוצה להראות, אנחנו התגייסנו גם, בהנחיית השר, לסיוע למשטרת ישראל לאכיפה על כל הנושא של הבידוד.

שלמה מור יוסף: אז השקף הזה מראה לכם את כמות העובדים שלנו שנמצאים בשירות המשטרה רק לנושא האכיפה על הבידוד ועל המסכות והסגרים.

שלמה מור יוסף: והדבר הבא, עשינו מאמץ גדול שהעובדים שלנו ישמרו על מקום העבודה שלהם.

שלמה מור יוסף: התחלנו את האירוע הזה עם 1,747 עובדים בבית שהיו צריכים לצאת לחל"ת ואנחנו נמצאים היום רק עם 200 עובדים שנמצאים בהסדר וזה היה מאמץ גדול.

שלמה מור יוסף: נמצא פה נאיף, הסמנכ"ל שלנו וכלל ראשי המנהלים בכדי שהעובדים יחזרו לעבודה ואני שמח שהצלחנו לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה ההסדר הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אומר ההסדר, בעצם?

שלמה מור יוסף: ההסדר זה חל"ת שהממשלה משלמת, במקום ללכת לביטוח לאומי.

שלמה מור יוסף: זה פתרון של הנציבות לכלל עובדי המדינה, בלאו הכי זה בא מהכיס של המדינה בסוף, אז זה בא בצורה מוסדרת שהמשרד מטפל בזה.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש.

אריה מכלוף דרעי: לא, יש גם את השאלות עוד מעט.

אוסאמה סעדי: לנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, יהיה זה ואז – תכתוב, אוסאמה.

שלמה מור יוסף: השקף האחרון זה הנושא שהנחיית השר למיקוד לממשלה ה-35, אני לא יודע לכמה זמן זה בתוקף, אבל אלה הנושאים שהשר רצה להתמקד בהם, אז הרי הם לפניכם.

שלמה מור יוסף: תודה רבה.

אריה מכלוף דרעי: אני מציע, מרדכי כהן נמצא איתנו.

אריה מכלוף דרעי: מרדכי, בבקשה, בקצרה.

מרדכי כהן: אוקיי, אני אשתדל להיות מאוד ממוקד.

מרדכי כהן: (מצגת).

מרדכי כהן: אפשר כבר לעבור לשקף השני שמבטא את מדיניות שר הפנים, פעילות שר הפנים.

אריה מכלוף דרעי: תתחיל, מרדכי, לפי המצגת שיש לך.

מרדכי כהן: אוקיי, אז אני אתחיל ונתקדם עם המצגת.

מרדכי כהן: כמובן הנושאים המרכזיים שאנחנו מטפלים בהם במשרד הפנים על פי מדיניות הצר זה צמצום פערים בין רשויות מקומיות וקידום צדק חלוקתי.

מרדכי כהן: נושא מרכזי נוסף זה האיתנות הכלכלית והארגונית של הרשויות המקומיות, לחזק את העצמאות של הרשויות המקומיות, לעודד יזמות וחדשנות.

מרדכי כהן: כמובן פיקוח ובקרה, זה לב העשייה שלנו במשרד הפנים מול הרשויות המקומיות, אבל לעשות את זה בצורה חכמה, דיפרנציאלית, נכונה, ולא כפי שזה פעל לפני שנים.

מרדכי כהן: ואחד מהנושאים המרכזיים זה להכין את הרשויות המקומיות למצבי חירום, טוב שנערכנו לזה, זה סייע לנו מאוד בקורונה, לאפשר רציפות תפקודית לרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: אז נתחיל עם צמצום פערים ואני אשתדל לרוץ.

מרדכי כהן: כפי שאנחנו רואים , בהיבטי התקציב חל שיפור מאוד משמעותי בתקציבים שמועברים ישירות לרשויות המקומיות בדגש כמובן על הרשויות המוחלשות.

מרדכי כהן: את זה אנחנו לא רואים בתקציב, בפילוח, אבל מרבית התקציב של משרד הפנים, כמעט מכריע, למעלה מ-95% מהתקציב מגיע לרשויות המוחלשות בישראל.

מרדכי כהן: אם היינו מתחילים מ-2012 הייתם רואים שהמצב היה הרבה יותר קשה, סביב שלושה מיליארדים, ב-2019 חצינו את קו שבעה מיליארד תקציבים ישירים לרשויות המקומיות ובשנת הקורונה הסבוכה, לאור המאמצים האדירים של השר, הגענו לעשרה מיליארד שקלים.

מרדכי כהן: כמובן שזה לא יהיה המצב הקבוע, אבל תוספת מאוד משמעותית לסיוע לרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: שוב, בדגש על רשויות מוחלשות וסיוע לעסקים.

מרדכי כהן: נמשיך הלאה.

מרדכי כהן: אחד המאמצים הגדולים, הכלים שאנחנו מסייעים באמצעותם לרשויות ממוקד אלה החלטות ממשלה, מדיניות השר להפוך כל אבן ולשתף פעולה עם כל המשרדים הרלוונטיים כדי לסייע לרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: אנחנו רואים פה רק מספר דוגמאות.

מרדכי כהן: למי שזוכר את השריפה בנוף הגליל, העיר טבריה, שהיא מהווה אתגר מאוד גדולה, טבריה ואילת, אשקלון, כמובן המשך והשלמה של החלטות ממשלה גדולות שנוגעות לחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: מה עם נצרת, מרדכי?

אוסאמה סעדי: קיבלנו החלטה וגם הייתה הבטחה של שר האוצר על 30 מיליון שקל.

אריה מכלוף דרעי: אוסאמה שוואיה שוואיה.

מרדכי כהן: וכמובן עוטף עזה.

מרדכי כהן: רק בכלי הממוקד הזה של החלטות ממשלה, תוספת תקציבית דרך משרד הפנים קרוב לחצי מיליארד שקלים.

מרדכי כהן: אני לא אסקור את כל ההחלטות הקודמות שמשרד הפנים הוביל והיה שותף להן.

מרדכי כהן: המדיניות של השר, תקציבים ופעולות שניתן לבצע אותם ללא בירוקרטיה, זה אתגר מאוד קשה לנו כפקידות, אבל זאת המדיניות של השר ולכן בהחלטות ממשלה אתם לא תראו יצירתיות יתר במשרד הפנים, אלא ההיפך, מכוונות למהלכים שניתן לבצע אותם ולא לתקוע אותם באופן בירוקרטי.

מרדכי כהן: לכן אם ניקח למשל את 922, החלטת הממשלה לחברה הערבית, המשרד היחיד שבלוחות הזמנים שנקבעו התחייב לתקציב והוציא זה היה משרד הפנים והכול תקציב תוספתי.

אוסאמה סעדי: גם פריפריה וגליל.

אריאל משעל: זהו, מרדכי, חשבתי שתגיד שני משרדים, אמרת רק אחד.

אוסאמה סעדי: בדיוק, אריאל, אתה יושב כאן.

אריאל משעל: תודה רבה.

מרדכי כהן: אני אמשיך.

מרדכי כהן: מאוד קשה דרך הזום לעשות את זה.

מרדכי כהן: כמובן מהלך דרמטי נוסף זה תוכניות ההמראה.

מרדכי כהן: לוותיקים שביניכם, כולם זוכרים את המשבר האדיר ב-2004-2003 בשלטון המקומי, הגענו למציאות של 155 רשויות בתוכניות הבראה.

מרדכי כהן: פשיטת רגל מוחלטת של השלטון המקומי עד כי אי אפשרות לשלם שכר לעובדים.

מרדכי כהן: כשהשר דרעי נכנס הוא הוביל מדיניות שאנחנו בתחילה היינו מאוד מופתעים, היה לנו מאוד קשה לקבל אותה כי זה היפוך מחשבתי, זה לא איזה שהיא פעולה טכנית, להניח לתוכניות ההבראה, לאפשר להשתמש בכלי הזה רק במקרה קצה, כשאין ברירה וצריך להשתמש בכלי הדרקוני הזה של חשבים מלווים וניהול ישיר כמעט, ניתן לומר, של המשרד באותן רשויות קצה ולהפוך את המגמה לכלים שמאפשרים הגדלת מקורות הכנסה, פיתוח כלכלי, השבחת הון אנושי, וזה מה שעשינו.

מרדכי כהן: זה היה נשמע בהתחלה סיסמה, מהבראה להמראה, אבל עמדנו ביעד הזה והיום קרוב ל-40 רשויות, 20 רשויות תחת התוכנית הקונקרטית שנקראת המראה ועוד 16 רשויות ערביות מצטיינות, כ-40 רשויות מקומיות, גם בהיקף של קרוב לחצי מיליארד שקל, מה שאתם רואים עכשיו זה רק תוכניות ההמראה, יש כ-300 מיליון נוספים ברשויות ערביות מצטיינות.

מרדכי כהן: זה היקף מאוד גדול כשהמטרה היא אחת, להשביח את התפקוד של אותן רשויות מקומיות, להגדיל את מקורות ההכנסה, לקדם פרויקטים כלכליים ולטפל גם בהיבטים הניהוליים ארגוניים באותן רשויות מקומיות.

מרדכי כהן: יש לפניכם מספר דוגמאות מטירה, שדרות, קרית ים, הרשימה מאוד ארוכה.

מרדכי כהן: בפעם הראשונה על פי הנחיית השר הקמנו ועדת השקעות במשרד הפנים.

מרדכי כהן: זה נשמע מוזר, אבל זה מה שקיים היום במשרד, ועדת השקעות מקצועית שבוחנת את הפרויקטים הכלכליים במסגרת אותן תוכניות ומקדמת אותן לביצוע.

מרדכי כהן: אחת הרפורמות הכי דרמטיות שהשר דרעי הוביל, ועדות גיאוגרפיות קבועות לצדק חלוקתי.

מרדכי כהן: גם פה זה היה נשמע בהתחלה תמוה.

מרדכי כהן: למי שמכיר את המציאות שהייתה קודם, ועדות אד-הוק זמניות, עשרות ועדות שעסקו ללא סנכרון, ללא הבחנה בכל מה שקשור לחלוקת הכנסות והעברת שטחי שיפוט.

מרדכי כהן: הייתה ביקורת חריפה על המשרד, ביקורת מוצדקת, אנחנו חייבים לומר, הוועדות האלה פעלו בצורה אקלקטית, לא סדורה, לא מסונכרנת והובילו גם לצערנו הרב לתוצאות לא רצויות והמון תסכול בקרב הרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: ביטלנו את כל המצב הזה, הקמנו שש ועדות גיאוגרפיות קבועות ואחת לנושא של ועדים מקומיים.

מרדכי כהן: הוועדות האלה פועלות בצורה שקופה, על ידי גורמי מקצוע, לרוב על ידי מנכ"לי משרד פנים לשעבר שעומדים בראש הוועדות האלה.

מרדכי כהן: ביטלנו את הוועדות הזמניות, ההיקפים הם מאוד משמעותיים, העברה של מאות אלפי דונמים רק לצרכים ייעודיים, פיתוח אורבני, פיתוח כלכלי, תוכניות מתאר, וכן חלוקת הכנסות.

מרדכי כהן: בתחילת הדרך הייתה הרמת גבה כלפי משרד הפנים כיצד הוא מעביר מרשויות לרשויות חלוקת הכנסות, מחזקות לחלשות ובדגש על הרחבת העוגה, זה אומר שטחים גליליים, מתקנים שלא שילמו ארנונה לרשויות שנמצאות בסמיכות אליהם.

מרדכי כהן: אלה דברים שהתרחשו שנים, נעשה סדר ובהובלה מאוד סדורה של הוועדות האלה אנחנו אכן עושים צדק חלוקתי.

מרדכי כהן: אפשר לציין את נתב"ג, 150 מיליון שקל כל שנה בשנתיים הראשונות ולאחר מכן 100 מיליון שקל תוספתיים לרשויות בסביבה שסובלות מנזקים מאוד גדולים של נתב"ג.

מרדכי כהן: רפאל בצפון, שעל אף החלטה אמיצה של השר לצערנו אנחנו עדיין נגררים מול בתי משפט כי משרד הביטחון מתעקש לא להעביר את אותן הכנסות לרשויות הסמוכות, קרית ים, עכו.

מרדכי כהן: אנחנו מדברים על רשויות פריפריאליות עם אתגרים מאוד גדולים, אבל אנחנו נחושים לבצע את המהלך הזה.

מרדכי כהן: בר-לב ועוד אין סוף דוגמאות.

מרדכי כהן: אנחנו מקווים שהשטף הזה לא ייעצר כי זו המשמעות שאנחנו נכנסים לתקופת ממשלת מעבר על פי הנחיות היועץ ולכן אנחנו עובדים במרץ רב להשלים את המהלך הזה.

מרדכי כהן: מדובר בבשורה גדולה לחברה הערבית, מדובר בבשורה גדולה לאתגרי הבנייה בישראל, לפתרונות דיור, מדובר בבשורה גדולה לצמצום פערים, בסופו של דבר הכסף הזה מגיע לאספקת שירותים לרשויות המקומיות בדגש על הרשויות המוחלשות.

מרדכי כהן: מהלך גדול מאוד נעשה בדרום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מרדכי, אתה לא תספיק להגיע לאשכולות היקרים.

מרדכי כהן: אז אני רץ.

מרדכי כהן: אני מקבל את ההערה ואני רץ.

אריה מכלוף דרעי: מרדכי, תקצר, תקצר.

מרדכי כהן: נעבור למהלך הגדול הנוסף לפיתוח אזוריות ואשכולות, כפי שחברת הכנסת מיקי חיימוביץ' הזכירה קודם.

מרדכי כהן: אלה שני מהלכים שיש ביניהם קשר.

מרדכי כהן: בתחילת הדרך יצאנו עם האשכולות אחרי שהשר הבין שלמעשה המבנה של השלטון המקומי בישראל לא רק שהוא לא מעודד שיתופי פעולה בין רשויות מקומיות, הוא בעצם אוסר על שיתופי פעולה ומאוד מגביל שיתופי פעולה בין רשויות מקומיות, שזה אבסורד גמור, מה שהופך את הרשויות המוחלשות והקטנות למציאות יום יומית בלתי אפשרית, לאור הקוטן, חוסר יתרון בגודל ולכן הובלנו באומץ רב את המהלך של אשכולות.

מרדכי כהן: היום ניתן לבשר שלמעשה יותר ממחצית הרשויות בישראל מאוּשכלות, ליתר דיוק 57% מכלל הרשויות המקומיות בישראל נמצאות תחת המהלך הזה של אשכולות, שהוא מאוד פשוט, הוא וולונטרי, הוא לא בכפייה, רשויות מחליטות לשתף פעולה ביניהן.

מרדכי כהן: האשכול הוא לא חברה עירונית או חברה בין עירונית, כפי שהיה בתחילת הדרך, זה איגוד ערים מסוג אשכול, בעצם ישות מוניציפלית לכל דבר ועניין כשהרשויות המקומיות מאצילות לו סמכויות והאשכולות פועלים במגוון תחומים, הגנת הסביבה, הטמנת פסולת, שירותים בתחומים של אוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים, פעילות כלכלית, הכול נעשה על ידי הרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: רק בשבוע שעבר השר חנך פרויקט של נגב גליל והאשכול בנגב המערבי שהוא תולדה של החשיבה הזאת.

מרדכי כהן: זה היה מהלך אחד שזכה להצלחה גדולה, יש לחץ מאוד גדול על רשויות נוספות להצטרף לאשכולות ואנחנו מקווים שנשלים את מפת האשכּוּל הכוללת, גם אשכולות וגם מטרופולינים.

מרדכי כהן: אבל זה לא סיפק את השר, ההיבט הוולונטרי ושיתופי פעולה ברמה הזאת והוא הנחה אותנו לבנות את הקומה השנייה, קומה ב', שהיא האזוריוּת, שזה מהלך הרבה יותר מורכב והרבה יותר מסובך מכיוון שהוא לא האצלת סמכויות מלמטה של הרשויות המקומיות לאותו גוף אשכולי אזורי, אלא העברת סמכויות מהממשלה לאזורים ולאשכולות.

מרדכי כהן: זה הרבה יותר סבוך.

מרדכי כהן: צוות של מומחים, בכירי ממשל לשעבר, אנשי אוצר, משפטים, אתם רואים את הצוות, פעלנו במשך שנה, גיבשנו דוח מאוד מאתגר ומורכב להעברת סמכויות מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי והקמת רובד שלטוני חדש בישראל.

מרדכי כהן: הצגנו את זה לשר הפנים, הוא אימץ עקרונית את המלצות הדוח ועכשיו מה שנותר לנו זה עבודה מאוד קשה להציג את זה לממשלה ולפעול באמת להעברת סמכויות ממשרדי הממשלה לרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: זאת בשורה לאור המציאות בישראל, ממשלה ריכוזית מאוד, אנחנו רואים את זה.

אריה מכלוף דרעי: מרדכי, הלאה.

מרדכי כהן: נמשיך הלאה.

אריה מכלוף דרעי: יש עוד משרדים, מרדכי, אתה לא בן יחיד.

מרדכי כהן: אני ממשיך הלאה.

מרדכי כהן: כמובן כדי להוביל את המהלכים הגדולים האלה ברשויות המקומיות אנחנו צריכים להשביח את ההון האנושי.

מרדכי כהן: אחת מהפעולות הגדולות שעשינו זה לפרוס צוערים בכל הרשויות המקומיות בהיקפים גדולים.

מרדכי כהן: היעד שלנו להגיע ל-2,000 צוערים, אלה מנהלי העתיד בשלטון המקומי בדרגים המקצועיים.

מרדכי כהן: התוכנית הזאת זוכה להצלחה מאוד גדולה.

מרדכי כהן: הכשרנו גם מנהלים קיימים, לא רק צוערים שזאת העתודה במספר תוכניות, ואנחנו מובילים שינויים ארגוניים ומבנים ארגוניים ב-86 רשויות בהשקעה של 250 מיליון שקל.

מרדכי כהן: המפתח הוא בהון האנושי.

מרדכי כהן: נמשיך הלאה.

מרדכי כהן: אנחנו לא מזניחים את העתיד.

מרדכי כהן: חדשנות ודיגיטציה, יש לנו שיתופי פעולה עם קרן בלומברג במספר רשויות מקומיות.

מרדכי כהן: כמובן אנחנו רוצים להרחיב את הפעולות שלנו באשכולות בכל מה שקשור לדיגיטציה.

מרדכי כהן: אנחנו עושים את זה עכשיו גם בשיתוף פעולה עם המשרד לדיגיטציה וישראל דיגיטלית וכמובן מנגישים מידע לכל הרשויות המקומיות באמצעות פרויקט 265 שמאפשר לכל הרשויות לחלוק בפרויקטים דומים שקיימים ברשויות מקומיות וזה מאוד מסייע לפיתוח ולחדשנות ברשויות.

מרדכי כהן: נמשיך.

מרדכי כהן: כמובן, כפי שאמרתי קודם, הדברים האלה באים לידי ביטוי גם בשכלול ומיקוד המאמץ שלנו ברגולציה אז אנחנו עוסקים בנושאים האלה גם בהון האנושי, העברת סמכויות וטיוב הרגולציה בהון האנושי.

מרדכי כהן: בראש האגף הזה גלית.

מרדכי כהן: היום בבוקר היה לנו כנס מאוד מרגש עם השר על העצמת נשים בשלטון המקומי וגם בזה אנחנו מטפלים.

מרדכי כהן: כמובן אחת הרפורמות הגדולות זו הרפורמה ברישוי עסקים, אני לא יודע אם השר ירצה להרחיב על זה, אנחנו עושים מאמצים מאוד מאוד גדולים להטמעת הרפורמה, כולל סיוע לרשויות המקומיות בתקציב להקלת הרפורמה.

מרדכי כהן: המשמעות היא הפחתת הרגולציה על עסקים בישראל שסובלים מרגולציה.

מרדכי כהן: אנחנו זקוקים לסיוע ולשיתופי פעולה מהמשרדים נותני האישורים, הגנת הסביבה ובריאות, וכרגע יש לנו קושי מול המשרדים האלה, אני מקווה שהמאמצים שלנו יושלמו, זה בסופו של דבר תקנות שצריך להתקין ואנחנו עושים את זה כמובן גם בוועדת הפנים.

אריה מכלוף דרעי: מרדכי, יש דיון בוועדת הפנים על התקנות של רישוי עסקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, זה מתנהל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה כבר דיון שני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היה כבר דיון אחד, זה יהיה דיון שני.

אריה מכלוף דרעי: זה חשוב מאוד.

מרדכי כהן: הוועדות הממונות.

מרדכי כהן: למי שמכיר את המציאות עד לפני לא מספר רב של שנים, היו כ-40 רשויות מקומיות תחת ועדה ממונה, כולל הדרוזים ברמת הגולן.

מרדכי כהן: המשמעות היא שליטה של הממשלה באותן רשויות מקומיות, היעדר דמוקרטיה, מציאות לא בריאה.

מרדכי כהן: המדיניות של השר לצמצם את התופעה הזאת ככל שניתן אלא אם כן אין ברירה ונגרם נזק וישנה פגיעה באינטרס הציבורי ואז אין מנוס מוועדה ממונה, אבל לא כשהיד קלה על ההדק.

מרדכי כהן: אתם רואים את הנתונים, היום תל מונד בדרך להכרעה בבחירות, נשארנו עם טבריה, מסעדה וירכא וזאת בשורה גדולה מאוד, צמצום הכלי הדרקוני הזה רק לאותם מקרים הכרחיים.

מרדכי כהן: אגף לעדות לא יהודיות, עוד נושא שהמשרד מטפל בו.

מרדכי כהן: שירותי דת לקהילות הלא יהודיות בישראל, מאמץ מאוד גדול שאנחנו עושים לסובלנות בין דתית, להטמיע את הערכים האלה בבתי הספר, להקים מוסדות חדשים כמו חיזוק המועצה הדתית הדרוזית, או פורום של ראשי הדתות בישראל שנפגשים באופן קבוע ומייצרים סובלנות בין דתית וגם כלים ותקציבים לאותן רשויות מקומיות כדי לספק שירותי דת ואירועים לקהילות הלא יהודיות.

אריה מכלוף דרעי: מה עם המועצה הדתית הדרוזית?

מרדכי כהן: ציינתי, אחד המוסדות החדשים זה המועצה.

יוליה מלינובסקי: - - -

אריה מכלוף דרעי: אני גם אתייחס לזה, יוליה.

יוליה מלינובסקי: אוקיי.

מרדכי כהן: היערכות לחירום בשלטון המקומי.

מרדכי כהן: במשך שנים הנושא הזה הוזנח, מדיניות השר לא להחביא אותו מאחורי הקלעים, להתמודד באומץ עם הצרכים של רציפות תפקודית ברשויות המקומיות.

מרדכי כהן: אנחנו עובדים נהדר עם פיקוד העורף ועם משרד הביטחון והשלטון המקומי, כולל הגופים המייצגים, כדי לחזק את מערך החירום.

מרדכי כהן: בראש המינהל הזה עומד אלי רגב, נעשית עבודה מאוד גדולה בכל מה שקשור למחסני חירום, ציוד, תרגילים, הכנת הרשויות המקומיות למצבי חירום וההיערכות האדירה הזאת סייעה לנו מאוד בעבודה בקורונה, בדגש על הסבב הראשון.

מרדכי כהן: השר בוודאי יתייחס וירחיב.

אריה מכלוף דרעי: מרדכי, רק במספרים תגיד כמה לפני ארבע-חמש שנים היה התקציב של האגף הזה.

מרדכי כהן: אני מתבייש לומר את זה, השר, כי זה היה אפשר לומר אפס.

אריה מכלוף דרעי: תגיד, תגיד, אל תתבייש.

מרדכי כהן: מיליוני שקלים בודדים.

אריה מכלוף דרעי: ארבעה מיליון שקלים.

אריה מכלוף דרעי: כמה עכשיו?

מרדכי כהן: במצטבר עם החלטות ממשלה זה מגיע למאות מיליוני שקלים בודדים.

יוליה מלינובסקי: לא, זה לא תשובה, מאות מיליוני זה כמה?

מרדכי כהן: פער מאוד משמעותי.

יוליה מלינובסקי: זה לא תשובה.

יוליה מלינובסקי: מאות מיליונים, כמה, עשר, 20, 100, 200?

אריה מכלוף דרעי: מאות זה מעל 200.

אוסאמה סעדי: מאות זה לא עשר.

יוליה מלינובסקי: מה זה מאות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה פירוט, 190 - - -

מרדכי כהן: אם תרצו אנחנו נפרט כי זה לפי תחומים, אבל זה למעלה מ-200 מיליון שקלים, כשחלק מהמקורות זה החלטות ממשלה, כולל החלטות ייעודיות לחברה הערבית.

אריה מכלוף דרעי: מרדכי, תסיים עם הקורונה.

מרדכי כהן: כמובן שזאת הייתה שנה מאוד מאוד מאתגרת מבחינתנו, הקורונה, אנחנו עבדנו במתכונת חירום במשרד, צוותים ייעודיים בכל הנושאים, גם בהיבטים תקציביים, גם סיוע לעסקים, גם רציפות תפקודית, גם סלי סיוע ממוקדים, הן ברמדאן לחברה הערבית, הן בחגי תשרי לחברה היהודית, הן בהנחיות רצופות לרשויות המקומיות, תקנות חירום, ארגון הרשויות המקומיות, עבודה מהבית, התחברות תקשורתית דרך דיגיטציה ועוד רשימה ארוכה של פעולות שעשינו.

מרדכי כהן: התקציב פשוט משקף את המאמצים שלנו.

מרדכי כהן: 2.6 מיליארד שקל סיוע לעסקים תוך שיפוי לרשויות המקומיות בכדי למנוע נזק בהכנסות לרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: סבב נוסף שיש יבוצע דרך רשות המיסים והרשות לעסקים קטנים ובינוניים.

מרדכי כהן: 700 מיליון שקלים מאמץ מיוחד של השר לסייע למשפחות מוחלשות בביטחון תזונתי.

מרדכי כהן: אפשר לבשר שהשבוע נבחר ספק ואנחנו בדרך להוציא את זה לפועל.

מרדכי כהן: במהלך החודשים האלה ממרץ הייתה גם מסגרת מאוד ייחודית שנעשתה יחד עם ראשי הרשויות המוחלשות בדגש על החברה הערבית.

מרדכי כהן: 200 מיליון שקלים לרשויות מוחלשות להתמודד עם הקורונה.

מרדכי כהן: כפי שידוע הרשויות האלה סובלות מהיעדר הכנסות ונשענות על ארנונה למגורים ולכן הם נקלעו למצוקה מאוד גדולה.

מרדכי כהן: הזכרתי את הרמדאן, חגי תשרי, סיוע לרשויות חוף שנקלעו לקשיים מאוד גדולים להפעלת חופים בתקופת הקורונה.

מרדכי כהן: אילת, חבל אילות וטבריה כבר הוזכר קודם בהחלטות ממשלה.

רם בן ברק: הקפאתם את העלייה האוטומטית בארנונה השנה?

אריה מכלוף דרעי: שיעור העדכון.

אריה מכלוף דרעי: המדיניות של השר הייתה, לאור המצוקה הגדולה, לאפשר לרשויות לוותר על אותו שיעור עדכון בגובה של 1.1 וחלק מהרשויות המקומיות אכן קיבלו ברוח טובה את המדיניות של השר והעבירו החלטות במליאה לוותר על ההכנסה הזאת ולהעמיס פחות עול על, גם על העסקים וגם על התושבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היה וולונטרי לעיריות?

אריה מכלוף דרעי: העלייה הייתה וולונטרית, עד השנה.

מרדכי כהן: נמשיך הלאה.

מרדכי כהן: בהמשך כמובן דלית תפרט, אבל מינהל התכנון ומוסדות התכנון הועברו למשרד הפנים, המשמעות היא שישנה מועצה ארצית, הוות"ל, שזו הוועדה לתשתיות לאומיות, והוותמ"ל, לפניכם מספר נושאים שקידמנו בכל אחת מהמסגרות האלה ממוסדות התכנון הארציים.

מרדכי כהן: אדית שיושבת איתכם בחדר היא יושבת ראש הוותמ"ל ואני ממלא את התפקיד של יושב ראש המועצה הארצית ויושב ראש הוות"ל.

מרדכי כהן: מינהל התכנון יפרט.

מרדכי כהן: זה רק מספר דוגמאות של החלטות מאוד דרמטיות שהתקבלו, המטרו, כביש 6, כל נושא האנרגיה שמיקי מכירה היטב, העבודה האדירה שעשינו עם משרד האנרגיה לאור אותה החלטת ממשלה לאנרגיות מתחדשות, תשתיות שקשורות לחשמול הרכבת, כמובן יחידות הדיור.

מרדכי כהן: למען הסר ספק, הוותמ"ל, על אף שאין חוק, ממשיך לעבוד במרץ ולקדם את אותו מלאי תכנוני כך שנעשים מאמצים מאוד גדולים מצידנו לחבר את ההיבט המוניציפלי והתכנוני בכל אותם שלושת המוסדות שהזכרתי.

מרדכי כהן: נראה לי שאפשר להסתפק בזה, השר, תודה.

מרדכי כהן: יש שקף אחרון של אתגרים, אפשר רק להניח אותו בפניכם.

אריה מכלוף דרעי: יש את זה לפני חברי הכנסת, יש להם את המצגת.

אריה מכלוף דרעי: היושבת ראש, דלית זילבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דלית זילבר, בבקשה.

אריה מכלוף דרעי: רק, חברים, ממש בקצרה, כי אני רואה שלחברי הכנסת יש להם המון שאלות.

אריה מכלוף דרעי: זו הזדמנות לשמוע אותם.

אריה מכלוף דרעי: יש להם את המצגת, קחו בחשבון שהמצגת אצלם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שחשוב לשמוע את חברי הכנסת, לכולם תינתן האפשרות לשאול שאלות, אבל לא בכל יום מגיעה גוורדיה כזו.

יוליה מלינובסקי: יש לי הצעה לסדר, שזה יהיה באופן קבוע.

משה ארבל: ששר הפנים דרעי יהיה שר הפנים קבוע?

משה ארבל: שיירשם לפרוטוקול.

יוליה מלינובסקי: לא, ששרי הממשלה יגיעו באופן קבוע לוועדות.

אריה מכלוף דרעי: בבקשה, דלית.

דלית זילבר: שלום לכולם.

דלית זילבר: מערכת התכנון והבנייה.

דלית זילבר: קצת על המערכת, אנחנו מדברים על דרג סטטוטורי כשהדרג הבכיר זה כמובן ממשלת ישראל ויורדים למטה לכל ההיררכיה של מועצה ארצית, ועדות מחוזיות, ועדה מקומית ורשויות הרישוי.

דלית זילבר: גוף המטה זה מינהל התכנון, עם לשכות תכנון מחוזיות, ועדות ערר מחוזיות וכמובן יחידות ההנדסה המקומיות והתוצרים הם בעצם תוכניות מתאר ארציות שמאושרות בממשלה, תוכניות מתאר מחוזיות שמאושרות במועצה הארצית וככה אנחנו יורדים בהיררכיה.

דלית זילבר: יחידות מינהל התכנון כוללות את המטה של מינהל התכנון, שבעה מחוזות שאנחנו כולנו ביחד עובדים כיחידה אחת.

דלית זילבר: התוכנית האסטרטגית לשנת 2040, תוכנית שהתחילה מתוכנית ליחידות דיור שהממשלה קבעה ב-2017, שאנחנו מכפילים את המדינה שלנו עד 2040 ל-13 מיליון תושבים, ב-2050 כנראה 16 מיליון תושבים כשהכוונה היא לאשר 2.6 מיליון יחידות דיור בתקופה הזאת כשבאמת הכוונה היא להכווין את יחידות הדיור בעיקר ליישובים העירוניים, להעצים את ההתחדשות העירונית.

דלית זילבר: יש לנו אתגרים מאוד גדולים בתחום הזה.

דלית זילבר: נושא של תשתיות ושטחים פתוחים.

דלית זילבר: מתוך התוכנית הזאת של יחידות הדיור נקבעו ארבעה נושאים, יחידות דיור פעם ראשונה, פעם שנייה הנושא של התעסוקה.

דלית זילבר: בחינה של כל שטחי התעסוקה שאישרנו במהלך השנים האלה כנראה הרבה יותר לא מתממשות, צריך לבחון למה הן לא מתממשות ואיפה אזורי התעסוקה הנכונים שצריכים להיות.

דלית זילבר: אנחנו מבזבזים פעמיים קרקע, פעם אחת כיוון שאנחנו מייעדים שטחים לתעסוקה שלא קורית, ופעם שנייה אנחנו צריכים לבחון איפה האזורים הנכונים שיש להם יתרון יחסי.

דלית זילבר: הנושא השלישי הוא נושא של תחבורה ותשתיות ושטחים פתוחים והכול מסתנכרן ביחד, איפה כן בונים ואיפה לא בונים.

דלית זילבר: יחידות דיור, תמיד מעניין.

דלית זילבר: אני חושבת שהשורה התחתונה היא שב-2017 מינהל התכנון אישר כ-530,000 יחידות דיור, יש כאן מגוון רחב של תוכניות, חלקן הוא בהתחדשות עירונית, חלקן בשטחים הפתוחים שהיו, חלק זה הסדרה של יישובים.

דלית זילבר: יש פה מגוון רחב והיעד שלנו, לפי התוכנית האסטרטגית - - -

תמר זנדברג: כמה מזה במרקם עירוני וכמה בשטחים פתוחים?

רם בן ברק: ואם את יכולה להגיד כמה מתוך מה שתוכנן נבנה באמת.

דלית זילבר: אנחנו לא עוסקים בבינוי, אנחנו עוסקים בתכנון.

רם בן ברק: אני אגיד לך למה אני שואל, כי התכנון הוא מאוד מאוד חשוב, אבל אם אין מאחורי התכנון בנייה ולקחו שטחים שהפשירו אותם ולא בונים וממשיכים להפשיר שטחים נוספים אז בסופו של דבר יוצא מצב שיש הרבה מאוד שטחים שעומדים עכשיו ריקים, אין עליהם לא מטעים, לא שדות ולא בניינים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רם, נכון, אבל אנחנו חייבים לתת לה לדבר באיזה שהוא רצף.

רם בן ברק: בשביל זה צריך לדעת כמה מתוך זה נבנה גם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואגב, אדית בר מהוותמ"ל מכירה את הסוגיה הזו היטב.

דלית זילבר: קודם כל 530,000 יחידות דיור.

דלית זילבר: אם אתם רואים מה הלך פה לפני עשר שנים, לא אושרו פה יחידות דיור.

דלית זילבר: יש כאן מהפכה אמיתית בנושא של תכנון ואישור יחידות דיור ברמה מאוד דרמטית.

דלית זילבר: כמו שאמרתי, המכלול הזה כולל מגוון רחב של יחידות דיור.

דלית זילבר: יחידות דיור לא נבנות ביום שמתאשרת התוכנית, יש תהליך שאחר כך נעשה.

דלית זילבר: חלק מזה זה קרקעות פרטיות, שזה תלוי בבעל הקרקע, חלק מזה זו התחדשות עירונית וכמובן שהכול תלוי בתשתיות כי גם תשתיות חייבים לבצע.

דלית זילבר: גם התשתיות האלה כבר מאושרות.

דלית זילבר: החסמים שלנו תמיד זה מט"שים, הנושא של הביוב, הנושא של התחבורה, התוכניות מאושרות, הן כוללות את המחלפים הנדרשים, הן כוללות את האפשרות לתחבורה ציבורית, אבל חייבים לצד יחידות הדיור גם להכין את התשתיות האלה ולכן זה בא אחד עם השני.

דלית זילבר: בטח אם אנחנו מדברים על התחדשות עירונית שנכנסת לתוך המרקם העירוני, אנחנו נהיה חייבים לאפשר שם את התחבורה הציבורית כדוגמת רכבת קלה, מטרו ואפילו אוטובוסים שגם להם צריך לאפשר.

דלית זילבר: אני אתקדם ואחרי זה אחזור אם זה לא מספק.

דלית זילבר: אז אני אומרת שהיעד לפי התוכנית האסטרטגית הוא 105,000 יחידות דיור בשנה.

דלית זילבר: השנה אנחנו כנראה נגיע, אנחנו מקווים, ל-85,000 יחידות דיור.

דלית זילבר: הנושא של התחדשות עירונית הוא הדרמה הגדולה ובעצם האתגר הכי גדול שלנו ואנחנו מדברים על שלוש רגליים כי צריך לזכור שבהתחדשות עירונית בעלי הבית זה לא רמ"י, המדינה, זה בדרך כלל התושבים עצמם.

דלית זילבר: יש כאן היבט חברתי מאוד חשוב שאנחנו מטפלים בו, הנושא של ההיבט הכלכלי והשמאי כדי שזה יהיה כדאי, וכמובן ההיבט התכנוני, אנחנו לא רוצים לראות רק מגדלים, אנחנו רוצים לראות עירוב שימושים, אנחנו רוצים להכניס שימושים ציבוריים לתוך המתחמים האלה ולעשות שילובים, גם בנייה גבוהה, שהתחזוקה שלה היא הרבה יותר מאתגרת לאורך זמן, גם בנייה מרקמית ובעיקר מה שחשוב לנו זה המרחב הציבורי והדרכים והמדרכות שאנחנו רוצים שיהיו נגישות ונעימות ושבאמת הילד שבא אחרי בית ספר לא יצטרך לחצות שלושה מעברי חציה בשביל להגיע לגן השעשועים שלו.

דלית זילבר: בזה אנחנו עוסקים, באיכויות של התכנון, לא רק בכמויות.

דלית זילבר: הכמויות זה בסדר, אבל חשוב לנו לא לאבד את האיכויות.

דלית זילבר: השקף הבא גם מדבר על הנושא של העירוניות והנושא של ייעול משאבי הקרקע.

דלית זילבר: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו ללכת ולבנות באופן לא מספיק צפוף, באופן שלא מעודד הליכתיות.

דלית זילבר: עירוב השימושים הוא מאוד דרמטי, אנחנו אוהבים שאזורי התעסוקה של המשרדים יוכלו להתקיים בתוך המתחם העירוני.

דלית זילבר: יש לנו מסמך שמדבר גם על תכנון מוטה תחבורה ציבורית.

דלית זילבר: אחד הדברים הדרמטיים שבאמת התכנון יהיה קרוב ל תחבורה הציבורית, שהתחבורה הציבורית תוכל להיכנס לתוך השכונות ולתוך האזורים העירוניים שלנו.

דלית זילבר: בשקף הבא אפשר לראות את החלק שלנו בתוכנית הלאומית להפחתת הפליטות של גזי החממה.

דלית זילבר: מינהל התכנון אחראי על הצוות של הערים והמבנים.

דלית זילבר: זה כולל קודם כל את התקן של הבנייה הירוקה שהשר חתם השנה סוף סוף על בנייה ירוקה, צריך להגיד שיש לזה גם אלמנטים חברתיים מאוד דרמטיים כיוון שעד עכשיו תקן 15 - - -

יוליה מלינובסקי: זה יעלה את מחיר הבנייה.

דלית זילבר: זה ממש שולי, אם תרשי לי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוליה, בנושאים ירוקים, רק שתדעי, שמה שמעלה אחר כך חוסך.

דלית זילבר: אני רוצה רק להסביר.

דלית זילבר: עד עכשיו פורום 15, שזה הערים החזקות, כן החיל על עצמו את תקן הבנייה הירוקה ולעומת זאת הפריפריה לא.

דלית זילבר: זאת אומרת כשהמדינה באה ובונה אז מי שהוא בפורום 15 היא בונה לו לפי התקן הירוק, אבל מי שבפריפריה הוא בעצם פעמיים לא נהנה מהעניין.

דלית זילבר: ברגע שאנחנו מחילים את התקן הזה גם בפריפריה אז הבנייה החדשה, לאורך זמן, לתחזוקה, לאנשים, לאזרח הפשוט שגר, התקן הזה ברגע שהוא מוחל על כל הארץ הוא עושה צדק חברתי.

יוליה מלינובסקי: 10% - - - דיור.

דלית זילבר: אני אומרת שוב, אבל לאורך שנים התחזוקה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שנחסך אחר כך במחירי חימום, במחירים של - - -

דלית זילבר: זה פחות מ-10%.

דלית זילבר: וככל שיתפתחו הדברים – תראי, זה כמו שפעם היו דודי שמש, זה היה מאוד יקר, היום דוד שמש נראה טריוויאלי, זה כבר לא נראה משהו שהוא משמעותי וחייבים להכניס את זה, אין לנו ברירה, אנחנו גם במצב מאוד דרמטי מבחינת גזי החממה ואנחנו מחויבים ל-2050 יחד עם כל המדינות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הללויה, שתשב פה ראש מינהל תכנון ואני אשמע את הדברים האלה, אני מרגישה שאני בפתח של עידן חדש.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל בסוף אתה הולך לבנק לקחת משכנתא 10% יותר, צריך לקחת בחשבון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואז, יוליה, טוב, תהיה לנו שיחה ארוכה על זה.

יוליה מלינובסקי: הכול נכון, אבל בסוף יש משכנתא עם 10% תוספת.

תמר זנדברג: הבעיה עם הדברים האלה זה שרק נראה אותם קורים.

תמר זנדברג: הדיבור הזה כבר 30 שנה, על העירוניות, על התחדשות עירונית ועדיין אנחנו רואים את המתחמים, השטחים הפתוחים.

תמר זנדברג: לכן שאלתי כמה מהבנייה שיצאה ממינהל התכנון בשנה האחרונה היא על שטחים פתוחים וכמה בתוך המרקם העירוני.

תמר זנדברג: בסוף זו הדרמה, כי אנחנו ממשיכים לבנות בנייה חדשה ובזבזנית על שטחים פתוחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת זנדברג, בואי לא נהפוך את זה לדיון - - -

אריה מכלוף דרעי: בואו נסיים ואחר כך כל השאלות ביחד, אני אענה על הכול.

יוליה מלינובסקי: כמה זמן יש לך?

אריה מכלוף דרעי: כמה זמן שאתם רוצים, עד שתיים.

דלית זילבר: כמו שאמרתי, היעדים עד 2030 הם ש-30% התחדשות עירונית.

דלית זילבר: השנה אנחנו בהחלט עומדים בזה, אבל אלה תוכניות שמתאשרות היום, הן לא עוד נבנות.

דלית זילבר: ברגע שאני אישרתי אותן השנה זה עוד לא נבנה, זה הרבה יותר מורכב כי צריך לזכור, כמו שאמרתי, התחדשות עירונית נוגעת גם לתושבים עצמם.

דלית זילבר: אנחנו נכנסים ללב המרקם, גם החברתי וגם העירוני.

דלית זילבר: נושא של צפיפויות, תמ"א 35 קבעה צפיפות מסוימת והיום אנחנו מעלים את הצפיפויות, אנחנו בוחנים איך אנחנו עושים מצד אחד אינטנסיביות עירונית יותר נכונה וצפיפות שתהיה צפיפות טובה ולא במובן הרע שלה, אלא היא באמת כזו שגם מאפשרת להביא את התחבורה הציבורית וספי כניסה לדברים אחרים.

דלית זילבר: התכנון הארצי שלנו מתייחס גם לנושא של תשתיות ואנרגיה לתחבורה, ים, חופים, מים, קרקע וכל הנושא של מוסדות ציבור לאומיים.

דלית זילבר: אם נרד עוד קצת אני אפרט.

דלית זילבר: אז קודם כל תמ"א 1 אושרה השנה, שהיא תוכנית מתאר ארצית אחודה, היא לוקחת את כל תוכניות המתאר הארציות הקיימות, עושה להם גג אחד, בעצם כולן מדברות באותה שפה.

דלית זילבר: אם קודם לכל תוכנית היה את שפת התכנון שלה, זה בעצם נותן כאן איזה שהוא מרחב אחד שהרבה יותר להתמצא בו והכול ביחד אחד על השני.

דלית זילבר: התמ"א שמחכה לאישור ממשלה זו תוכנית מתאר ארצית לתחבורה יבשתית בדגש על מוטה תחבורה ציבורית.

דלית זילבר: חשוב לנו לאשר אותה, היא נותנת, שוב, את הדגש שחייב להיות לתחבורה ציבורית.

דלית זילבר: בימים רגילים אנחנו שוכחים שהתחבורה הציבורית היא הבסיס שלנו ואנחנו לא נוכל להתקדם בלעדיה.

דלית זילבר: לאחריה תמ"א 41, תוכנית מתאר ארצית למשק האנרגיה.

דלית זילבר: היום בצהריים אנחנו מתחילים לשמוע את ההתנגדויות, את ההערות שהוגשו לתוכנית הזו.

דלית זילבר: זו תוכנית שמאגדת את משק האנרגיה בדגש על אנרגיה מתחדשת, כל המתקנים הפוטו וולטאיים, כל הנושא של האגירה.

דלית זילבר: במקביל יש לנו תוכנית שמאפשרת להרחיב את הנושא של ההיתרים לפוטו וולטאיים שיגיע על דו שימוש, בין אם זה על מאגרים, בין אם זה על מחלפים וכדומה.

דלית זילבר: תמ"א אחרת שמאוד רלוונטית היום אחריה זה התמ"א למערכת הבריאות.

דלית זילבר: אנחנו מדברים על תוכנית מתאר שגם מסתכלת על הגישה שמדברת על רפואה בקהילה, מתן מענה כמה שיותר קרוב לקהילה, מצד אחד, מצד שני על קריות בריאות, לא רק בית חולים בודד, אלא היום גישה שמסתכלת על קריות בריאות, היא נמצאת בהתחלה שלה.

דלית זילבר: אנחנו צריכים להגיע איתה למועצה הארצית בתחילת שנה הבאה.

דלית זילבר: בהמשך נראה את התוכנית של המטרו.

דלית זילבר: למטרו מחכים, לדעתי, כבר עשרות שנים.

דלית זילבר: אנחנו מדברים על כ-150 קילומטר בארבע תוכניות, שלושה קווי מטרו, שתיים מהתוכניות כבר סיימו את השמיעה של ההתנגדויות, שתיים מהן נמצאות בשלב של הפקדה.

דלית זילבר: משנה עולם במטרופולין תל אביב, אין ספק, 24 רשויות, תוכנית מורכבת.

דלית זילבר: כמובן היא נכנסת, שוב, בליבה של השטחים העירוניים וכולם רוצים מטרו, אבל לא כל כך רוצים את התשתיות הנלוות, אבל אי אפשר בלי זה.

דלית זילבר: ותמ"א 70 שהיא התמ"א המשלימה למטרו, היא בעצם ההתרחשות האורבנית הכי אינטנסיבית שתקרה סביב התחנות.

דלית זילבר: לא כל התחנות זהות, יש לנו תחנות שאנחנו בוחנים אותן באמת לפי רוח המקום שהן נמצאות, אבל שם יהיו זכויות הבנייה היותר גבוהות, ההתרחשות האורבנית היותר אינטנסיבית וכולנו, כשאנחנו נמצאים בחו"ל אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים, כשאנחנו יוצאים מתחנת מטרו עם הכישוריות לתחבורה הציבורית האחרת, בין אם זה רכבת קלה, אוטובוסים וכדומה.

דלית זילבר: שם נמצא כל האקשן העירוני ואנחנו מדברים על רדיוסים שיהיו סביב התחנות וגם מתחמי הדיפו שאלה תחנות הסיום של המטרו ששם אנחנו רוצים לעשות דיפואים שיבנו עליהם.

דלית זילבר: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שוב לקחת 250 דונם ולהשאיר אותו פתוח רק עם מוסך של מטרו.

דלית זילבר: היום מקומות כמו בהיילנד בניו יורק הכול למטה זה דיפו קיים ולמעלה יש התרחשות מאוד אינטנסיבית ומצוינת.

דלית זילבר: התוכנית הזאת גם נמצאת בשלבי עריכה.

דלית זילבר: השקף הבא מדבר על המערב, על מסמך המדיניות שלנו למרחב הימי, ישראל מסתכלת מערבה.

דלית זילבר: אנחנו מסתכלים על כ-190 קילומטר חוף, על שטח מאוד גדול של מים טריטוריאליים, של מים כלכליים.

דלית זילבר: בסך הכול השטח הימי בעצם פותח הרבה אפשרויות לישראל.

דלית זילבר: המסמך הזה אושר בוולחוף וכרגע יש לנו ועדת היגוי שאנחנו פועלים מכוח המסמך הזה ואנחנו מדברים מצד אחד גם על האנרגיה שאמורה להיות מופקת באזור של המרחב הימי, מצד שני הנושא של החקלאות, הנושא של שמורות טבע.

דלית זילבר: לאחרונה הוכרזה שמורת טבע גדולה במחוז חיפה שהיא נובעת מהמרחב הימי וגם מתמודדת עם כל הקונפליקטים שכולנו יודעים שקורים גם במרחב הימי.

דלית זילבר: לתכנון המקומי.

דלית זילבר: תוכניות מתאר כוללניות, יש לנו כ-70 תוכניות כיום שאנחנו מתכננים, 40 מובלים על ידי מטה מינהל תכנון ועוד 30 במחוזות, עשר מהן הן גם במועצות האזוריות.

דלית זילבר: אנחנו כיסינו פחות או יותר את המדינה בתוכניות מתאר כוללניות ואנחנו עכשיו עוברים לשלבים של התכנון המפורט.

דלית זילבר: זה מהלך מאוד מרשים.

אוסאמה סעדי: ה-250 זה רק במועצות אזוריות?

דלית זילבר: לא, אני אומרת ככה - - -

אוסאמה סעדי: זה מה שכתוב, לכן התפלאתי.

אריה מכלוף דרעי: לא, זה יישובים במועצות האזוריות.

דלית זילבר: אני אסביר.

דלית זילבר: יש עשר תוכניות למועצות האזוריות שכוללים 250 יישובים.

דלית זילבר: זה אומר שעוברים בכל אחד מהיישובים.

אוסאמה סעדי: חשבתי רק 36 יישובים דרוזיים וזהו.

דלית זילבר: לא, 36 זה מתחמים - - -

אוסאמה סעדי: אז אם זה 250 אני רגוע.

דלית זילבר: אני מבחינה בין הכוללנית לבין המפורטת.

דלית זילבר: 36 מתחמים דרוזיים זה של תכנון שהוא מפורט, שהוא כולל איחוד וחלוקה שממנו כבר אפשר להוציא היתר, התכנון הכוללני נותן בעצם את המסגרת התכנונית שגם היא הייתה חסרה פה במדינה ואנחנו בעצם בסוף שנה הבאה פחות או יותר נכסה את כל המדינה עם תכנון כוללני רלוונטי.

דלית זילבר: הנושא הבא זה הנושא של הליך הרישוי.

דלית זילבר: כאן צריך להגיד שאנחנו עובדים באמת באופן מאוד אינטנסיבי כדי גם לטייב את תהליך הרישוי.

דלית זילבר: אנחנו מדברים על הרישוי הזמין, אבל אנחנו גם רוצים שבין התכנון לרישוי יהיה קשר, גם אני אתייחס עוד מעט לנושא של התזכיר, אבל באופן עקרוני מהתהליך שאני מאשרת את התוכנית ועד הרישוי עוברים הרבה דברים בדרך ולפעמים הרישוי מתחיל עם כל ההקלות וכל השינויים וכל חוסר הוודאות.

דלית זילבר: אנחנו רוצים בעצם שהתכנון יהיה חושב רישוי ובסופו של דבר גם חושב רישום, שזה אחד הדברים החשובים שאנחנו יודעים שחייבים.

דלית זילבר: אנחנו עובדים מאוד אינטנסיבי על הנושא של הנגשת המידע ושהתכנון יהיה גם איכותי וגם ההיתרים שלו.

דלית זילבר: אנחנו עוברים לגישה שהיא נפחית, אנחנו רוצים לראות את הנפח שאנחנו מקבלים במבנה.

דלית זילבר: בעצם לא כל כך חשוב לנו כמה שירות, כמה עיקרי, אלא לדעת מה בסופו של דבר אנחנו מקבלים.

דלית זילבר: השקף האחרון מדבר על הנושאים שלנו במיקוד בהנחיית השר.

דלית זילבר: אז קודם כל התזכיר שהוא נקרא לו תיקון דרעי לחוק התכנון והבנייה, תיקון 128, הוא תיקון גדול, הוא כולל גם את האלטרנטיבה לתמ"א 38, הוא מדבר על ת כנון כולל, הוא מדבר לא רק היתר בלי שימושים ציבוריים, הוא כולל שינוי בהקלות, ביטול של ההקלות מצד אחד, מצד שני לתת גמישות יותר לתוכנית.

יוליה מלינובסקי: זה כבר קרה או שזה בתכנון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, זה בתכנון.

דלית זילבר: התזכיר הופץ לפני שבוע.

אריה מכלוף דרעי: זה הופץ להערות הציבור עכשיו.

דלית זילבר: והוא מתחיל את התהליך שלו.

אריה מכלוף דרעי: זה ההליך.

דלית זילבר: לגבי תמ"א ובכלל התחדשות, הוא מאפשר תוספת של קומה מבונה, מה שמאוד משמעותי כדי שנוכל להוסיף את גני הילדים ואת המתנ"סים שנדרשים בתוך התכנון שלנו.

דלית זילבר: נושא של צמצום רגולציה תמיד נכון, וגם על זה עובדים אצלנו באופן אינטנסיבי.

דלית זילבר: מכוני בקרה, עוד סוגיה שאנחנו אמורים לטפל בה.

יוליה מלינובסקי: כמה שנים מכוני הבקרה כבר - - -

דלית זילבר: מכוני הבקרה עובדים היום באופן וולונטרי, הם עובדים יפה באופן וולונטרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, העברנו א ת זה פה.

דלית זילבר: וצריכה להיות החלטה אם אנחנו ממשיכים וולונטרי או שאנחנו מתחילים לחייב?

יוליה מלינובסקי: כמה שנים זה כבר בצורה כזאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוליה, עשינו על זה דיון, את מכירה אותו, היית פה.

יוליה מלינובסקי: לא, אני רוצה לשמוע, אולי לא שמעתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השר מכיר.

אריה מכלוף דרעי: יוליה, את מזלזלת, זה לא טוב.

יוליה מלינובסקי: לא, זה - - -

אריה מכלוף דרעי: תאמיני לי שקיימתי הרבה מאוד דיונים על הנושא הזה.

דלית זילבר: עוד שתי מילים רק על הרציפות.

דלית זילבר: על הוותמ"ל אנחנו כולנו יודעים.

דלית זילבר: התזכיר, אנחנו מבחינתנו חייבים את הוותמ"ל עם הדגשים שניתנו לו בתזכיר האחרון, שזה אומר מגזר ערבי וזה אומר מגזר חרדי.

דלית זילבר: והנושא של הרציפות התפקודית וגם בעזרת הוועדה כאן אנחנו קיימנו את החוק של חוק ההיוועצות החזותית, הוא סייע לנו מאוד.

דלית זילבר: מוסדות התכנון הארציים והמחוזיים לא הפסיקו לרגע בזכות החוק הזה, אנחנו ממש מודים לכם, זה אפשר לנו לקיים מאוגוסט יותר מ-300 דיונים שזה מאות נושאים שעלו לדיון, זה פתח את האפשרות להרבה יותר אנשים להשתתף בדיונים, הכול משודר ביוטיוב - - -

אוסאמה סעדי: עם כל ההסתייגויות שהיו לנו עם האינטרנט ועם זה, העברנו את זה.

אריה מכלוף דרעי: דלית, תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני השר, תרצה שגם המשרד לפיתוח הפריפריה?

אריה מכלוף דרעי: כן, בקצרה, אריאל, בקצרה.

אריה מכלוף דרעי: אריאל יעשה את זה מהר.

אריאל משעל: טוב.

אריאל משעל: (מצגת).

אריאל משעל: החזון של המשרד שלנו מדבר קודם כל על צמצום פערים, על מנהיגות מקומית, על פיתוח כלכלי ועל שוויון הזדמנויות ואנחנו נפרט, אבל כשאנחנו מדברים על צמצום פערים אנחנו מאמינים שהילדים מחצור וטבריה, מכפר קאסם ורהט, מדימונה וביתר עלית, אין הבדל ביניהם, אף אחד לא פחות מוכשר מאף ילד בתל אביב ורעננה ותפקידנו כמשרד הוא לראות איך אנחנו מנגישים את החכות האלה לטובת אותם ילדים ואוכלוסייה על מנת שהם יוכלו באמת להגיע למקסימום שלהם.

אריאל משעל: בשקף הבא, בקצרה, כדי להכניס אתכם לעולם שלנו, אנחנו בעולם גיאוגרפי של גליל, של כמעט מיליון וחצי תושבים, 95 רשויות, שזה לא מעט, 57 במגזר הלא יהודי ו-38 במגזר היהודי, בסך הכול על 20% שטח המדינה.

אריאל משעל: בשקף הבא, הפריפריה החברתית שנכנסה להיות חלק מהמשרד שלנו בהצעת מחליטים בסוף שנת 2015, שזה אומר כל מה שהוא בסוציו 1 עד 4 לפי החלטת הלמ"ס.

אריאל משעל: אנחנו מדברים על 2.5 מיליון תושבים, 74 רשויות.

אריאל משעל: אנחנו גם יודעים דרך הלמ"ס לאבחן שכונות, כלומר דרום תל אביב, שכונות דרום תל אביב, לדוגמה יפו, כפר שלם וכו' הם חלק מעולם הפריפריה החברתית שאנחנו מטפלים בהם.

אריאל משעל: השקף הבא מדבר על הנגב.

אריאל משעל: בנגב, אולי לצערנו, יש רק 780,000 תושבים על כמעט 60% משטח המדינה.

אריאל משעל: גם כאן יש חלוקה של רשויות במגזר הלא יהודי והיהודי וכל הרשויות האלה, שזה למעלה 200 רשויות, משרד הפריפריה, הנגב והגליל.

אריאל משעל: אנחנו רואים את תקציב המשרד לפרויקטים שמתחלק בין פיתוח כלכלי, חינוך לא פורמלי ופנאי וקהילה, בכל אחד מהדברים האלה יש עשרות פרויקטים שהמשרד נותן דגש מתוך מטרה ממש לגעת באנשים ובילדים אחד לאחד.

אריאל משעל: ניגע, ברשותכם, בכמה דוגמאות, ואני רוצה להסביר שמדובר בדוגמאות, כלומר יש הרבה יותר מזה.

אריאל משעל: בתחום הפיתוח הכלכלי הקמנו דבר שנקרא 'ביז', 'ביזבנגב', זה פורטל שבו אנחנו מחברים את הספקים הקטנים של הנגב, בעלי הנגרייה, בעלי חברות ההסעות הקטנות עם מפעלי העוגן, עם מוסדות העוגן הגדולים, אם זה חברות ענק כמו כיל, אם זה אוניברסיטה, בתי מלון ובעצם הם שואבים את כל המכרזים ואת כל הסחורה שלהם מאותם מפעלים קטנים ויש ממש פורטל שלנו שעובד שמשתף את הספקים הקטנים ממפעלי העוגן.

אריאל משעל: בזכות הדבר הזה נגרייה בשדרות יכולה היום להסתכל חצי שנה קדימה ולראות את האופק כי היא עשתה עסקה של נתינת שירות לאוניברסיטה, או חברת הסעות קטנה מדימונה יודעת לבוא ולייצר הסעות לכיל ויודעת להסתכל עם אופק כמה שנים קדימה.

אריאל משעל: זה ייצר גאווה מקומית מאוד מאוד גדולה גם בצד של מפעלי העוגן וגם כמובן בצד של אותם הספקים.

אריאל משעל: קליקה, עולם ההאבים, הקמנו האבים, כי מה שנורא ברור במדינת תל אביב שיש WeWorks כמו פטריות אחרי הגשם פחות ברור ברמת הגולן, ברהט או בכפר קאסם.

אריאל משעל: הקמנו למעלה מ-17 האבים ואנחנו בדרך להגיע ל-50, בעזרת ה' בשנה-שנתיים הקרובות.

אריאל משעל: דוגמה מדהימה שמרדכי כהן, מנכ"ל משרד הפנים, דיבר עליה, השר היה ביחד איתי בשבוע שעבר באופקים, הקמנו מיזם של אשכול נגב מערבי.

אריאל משעל: המיזם הזה נתן אפשרות תעסוקה לנשים, אימהות, נשים שהתקשו למצוא תעסוק באופקים.

אריאל משעל: זה אחד משישה מיזמים שיוקמו בנגב.

אריאל משעל: פגשנו שם בחורה, עולה שעלתה בגיל מאוד צעיר מאתיופיה, היום היא בת 29, אמא חד הורית לשלושה ילדים שהתקשתה למצוא עבודה, בזכות המיזם הזה היום היא עובדת כבר באופן קבוע עם משכורת ראויה.

אריאל משעל: הנושא הבא, נושא החינוך הלא פורמלי, אפרופו חכות לילדים.

אריאל משעל: בשלושה הימים האחרונים יש כתבות ב'ידיעות אחרונות' על 8200 וכמה ילדי הפריפריה לא מגיעים לשם.

אריאל משעל: עזבו אתכם מי אשם כרגע, בשנתיים האחרונות אנחנו מפעילים פרויקט שנקרא 'נגב CODE', 'נגב CODE' זה פרויקט שעובד בנגב ויעבוד בעתיד גם בגליל ובו אנחנו עוזרים ביחד עם ספקים שמתמחים בעולם הסייבר ונותנים לילדי חטיבות הביניים בכל הנגב כרגע ללמוד סייבר.

אריאל משעל: הבעיה הכי גדולה זה שהילדים האלה לא נחשפים לתחום הזה של הטכנולוגיה והסייבר - - -

רם בן ברק: אני שמעתי שיש בתי ספר שאין בהם בכלל מגמת מחשב.

אריאל משעל: יפה מאוד, אז אנחנו בשלב אחר הצהריים, אני לא משרד החינוך, הכנסנו את 'מגשימים' ועוד ספקים שמתמחים בתחום הזה, זו ההתמחות שלהם, אנחנו רואים ביקוש אדיר.

יוליה מלינובסקי: אז למה זה באופקים רק לפני שבוע?

אריאל משעל: לא, כל מה שאני מספר לך, 'נגב CODE' קורה כבר שנה שנייה ברציפות.

אריאל משעל: זה עובד בכל הנגב, זו הצלחה ענקית ואנחנו בתקווה שבשנת 2021 להעביר את זה גם לגליל.

אריאל משעל: יש לנו פרויקטים, מרכז נעורים נותן מענה במסגרת החלטה 959 לכל היישובים הדרוזיים, סוג של מתנ"סים שעובדים שם כל אחר הצהריים, זה פרויקט אדיר שאנחנו נותנים חונכות רגשית וחונכות פדגוגית בלמעלה מ-50 רשויות לילדים הכי מוחלשים בחברה הישראלית אחר הצהריים.

אריאל משעל: בעצם אנחנו עוזרים ואנחנו רואים אחרי זה דרך המנהלים את השיפור ביכולות שלהם, גם הרגשיות וגם הפדגוגיות.

אריאל משעל: חשוב לי רק להגיד שארבעה הפרויקטים האלה זה מתוך למעלה מעשרה פרויקטים בתחום החינוך הלא פורמלי שאנחנו עוסקים בהם, וכשאנחנו מדברים על חכות אנחנו מאמינים שדרך 'נגב CODE' ודרך הדברים האלה אנחנו נייצר את שוויון ההזדמנויות שניתן לילדים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת הערת ביניים אחת, סליחה, אריאל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתמול הייתי יושבת ראש הכנסת כשחבר הכנסת סעיד אלחרומי הגיש שאילתה לשר המים במקרה הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש שני בתי ספר בנגב, אלעזאזמה ותל ערד שלא מחוברים למים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מדברת על מחשבים, מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא ייתכן שב-2020 - - -

אוסאמה סעדי: מזה חודשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה חודשים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משנת 61'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא נעים לי להגיד, עוד לפני שאני נולדתי הם לא מחוברים למים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת מכם, באמת, מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני מחשבים מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

אריאל משעל: טוב, ששר המים יטפל בזה, אבל מצד שני, גברתי, ברהט, בזכות המשרד הזה פעם ראשונה פתחנו האב וזה נותן פתרון אמיתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם עושים עבודה חשובה מאוד, אני לא אומרת, אבל - - -

אריאל משעל: לא, אני רוצה להסביר לך - - -

אריה מכלוף דרעי: ההערה הייתה נכונה במקום.

אריאל משעל: כן, אנחנו נדבר עם משרד המים ונראה איך אנחנו יכולים לעזור להם.

רם בן ברק: היום לכל דבר יש משרד, משרד המים, משרד הדיגיטציה.

יוליה מלינובסקי: אתם לא עוזרים להם, זו בדיוק הגישה, אתם עובדים עבורם.

אריאל משעל: עבור משרד המים?

אריאל משעל: עבור מי?

יוליה מלינובסקי: עבור אותה אוכלוסייה.

אריאל משעל: חד משמעי, חד משמעי, אבל זה לא מה שאמרתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא רוצה לעזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יאללה, יוליה.

אריאל משעל: הדוגמה השלישית, אפרופו שוויון הזדמנויות.

אריאל משעל: השר לפני ארבע שנים, חמש שנים, בתחילת הקדנציה, נסענו לסיור בצפון וראינו שהרבה מאוד מתקני שעשועים לילדים בצפון, וגם בדרום, היו או שבורים, או חסרי צילייה, או בלי נדנדה, וזה לא משנה אם הרשות היא רשות מהמגזר הלא יהודי או היהודי, הילדה מטבריה לא אשמה שיש בעיה ברשות המקומית וגם לא הילד ברהט.

אריאל משעל: במבצע די גדול, ביחד עם ספקים, הקמנו למעלה מ-200 מתקני שעשועים ברחבי הנגב והגליל.

אריאל משעל: כבודו יודע.

אוסאמה סעדי: אני יכול להעיד על זה.

אריאל משעל: אתה יכול להעיד על זה.

אריאל משעל: וירא כי טוב, ראינו שזה מצליח וזה עובד עברנו לשלב ב' של הקמת משחקיות לגילאים יותר צעירים, מתחמים מוזיקליים, מיני פיצ'ים, שזה כדורסל וכדורגל לבני נוער אחר הצהריים.

אריאל משעל: אנחנו רואים שיש כמיהה וביקוש אמיתי ואלה דברים שחסרים.

אריאל משעל: אולי מה שלתושבי המרכז די ברור מאליו במקומות האלה כמעט שלא קיים.

רם בן ברק: הדבר הכי מדהים, כשאתה מסתובב בכפרים הערביים והכי בולט לעין שאתה לא רואה לא מגרשי משחקים, לא מגרשי כדורגל, לא שום דבר.

אריאל משעל: חד משמעי, אבל ביחד עם השר ביקרתי לפני שנה, הקמנו פעם ראשונה - - -

אריה מכלוף דרעי: אריאל, כמה הקמנו במגזר הערבי את כל הדברים האלה שאמרת?

אריה מכלוף דרעי: הרוב זה במגזר הערבי אנחנו מקימים.

אריה מכלוף דרעי: הם הקליינטים.

אריאל משעל: עשרות.

רם בן ברק: חשוב מאוד.

אריה מכלוף דרעי: כיוון ששם היה החוסר הכי גדול.

אוסאמה סעדי: כי אין, כי לא היה.

אריאל משעל: הרבה פעמים אנחנו מנסים גם לעזור להם בקולות קוראים על מנת שייגשו.

אריה מכלוף דרעי: רוב התקציב שלנו במשרד הפנים זה המגזר הערבי, שם זה הרשות החלשה.

אריאל משעל: אבל לא רק המגזר הערבי.

אריאל משעל: לפני פחות משנה ביקרנו בביתר עלית ביחד עם השר, מקום עם המון המון ילדים, חנכנו פעם ראשונה, פעם ראשונה, מתקן שעשועים פשוט בביתר עלית, והכמיהה והאימהות והילדים הקטנים, זה היה פשוט מדהים לראות את זה, איך זה משפיע עליהם.

אריאל משעל: זה משהו שלא היה.

אריאל משעל: זה לא נתפס, זה היה מתקן השעשועים הראשון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך בונים עיר בלי?

יוליה מלינובסקי: צריך לפטר את ראש העיר של ביתר עלית אם הוא לא טיפל בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק, איך בונים עיר בלי גן ילדים?

אריה מכלוף דרעי: אם תדעי את המצב הכלכלי של העיר אז תביני למה לא היה להם - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, זה בתכנון כנראה לא היה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אין בתכנון גנים ופארקים אז לא יהיה מקום.

אריאל משעל: פשוט לא היו בו מתקנים, זה היה שטח ריק.

אריה מכלוף דרעי: אלה רשויות במצב סוציואקונומי 1, 2.

אריאל משעל: אגב עין קנייא, פעם ראשונה ביישוב הדרוזי ברמת הגולן פתאום יש בזכות זה מתקן שעשועים.

אריה מכלוף דרעי: אין להם ארנונה של עסקים, אין להם ארנונה של מסחר, מה יש להם?

אריה מכלוף דרעי: ארנונה של מגורים ומענק של משרד הפנים ולכן אם אנחנו לא נעזור להם לא יהיה להם שום דבר.

יוליה מלינובסקי: לפתח אזור תעשייה?

אריה מכלוף דרעי: כן, אבל יש מקומות, במגזר הערבי אזורי תעשייה זה בעיה.

אריה מכלוף דרעי: בשביל זה אנחנו עושים חלוקת הכנסות, בשביל זה מגדילים את שטחי השיפוט, בגלל זה אנחנו לוקחים שטחים גליליים ומעבירים, כיוון שאי אפשר היום, שום רשות מקומית שתהיה הכי טובה בעולם, אם אין לה 50%-40% ארנונה ממסחר ומשירותים ומתיירות ומתעשייה היא לא יכולה להתקיים.

אריה מכלוף דרעי: תדעו לכם, ממגורים זה רק הפסד.

אוסאמה סעדי: נכון.

אריה מכלוף דרעי: לכן, לצערי הרב זה לא עניין של כישלון או לא כישלון, החלוקה היא לא צודקת.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו יודעים, יש מדינת תל אביב ויש שאר המדינה.

אריה מכלוף דרעי: זה שרעננה או תל אביב או במרכז הן ערים עשירות זה לא רק בגלל הכישרון והניהול הטוב של הרשויות, אלא בזכות הארנונה האדירה שיש להם שם.

אריה מכלוף דרעי: אז אם היינו לוקחים את כל הארנונה של מדינת ישראל ומחלקים אותה שווה בשווה אז זה היה שוויון, אבל מצד שני זה פשוט היה לחסל את השלטון המקומי, זה היה להלאים את השלטון המקומי.

אריה מכלוף דרעי: אז אנחנו רוצים מצד אחד עצמאות לשלטון המקומי, מצד שני רוצים לעשות קצת צמצום פערים ולכן אנחנו כל היום נמצאים כאן כדי לעשות עוד ועדות גבולות, עוד להרחיב גבולות, עוד חלוקת הכנסות, עוד אשכולות.

יוליה מלינובסקי: אבל אתה חושב איך לחלק הכנסות ולא איך להגדיל הכנסות.

אריה מכלוף דרעי: אוהו, לא להגדיל הכנסות?

יוליה מלינובסקי: צריך לחשוב איך להגדיל הכנסות.

אריה מכלוף דרעי: יוליה, את מוזמנת קצת לקרוא חומר על משרד הפנים ותביני כמה אנחנו מגדילים הכנסות.

אריה מכלוף דרעי: כל מה שאנחנו עושים בוועדות הגיאוגרפיות שלנו זה להגדיל הכנסות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אם בונים מרכזי תעסוקה שבסופו של דבר אחרי זה לא מאוכלסים, כלומר יש פה איזה שהיא בעיה ברמה של התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי הרצון הוא שיהיה שם מרכז תעסוקה, אבל אם הוא לא אטרקטיבי כי אין תחבורה ואין תשתיות אז אתה יודע, מרכז התעסוקה הזה יושב ריק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הכול משולב ביחד.

אריה מכלוף דרעי: לצערי הרב, אנחנו נמצאים עכשיו ב – צריך לתת לאריאל לסיים, אבל אני רק אענה לך במשפט אחד.

אריה מכלוף דרעי: באמת, מיקי, נגעת בנקודה אחת חשובה מאוד, שבחמש השנים האחרונות כל הנושא של התכנון, לצערי הרב, היה מוטה כמעט כיוון אחד לנושא של דיור והסכמי גג אדירים וזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אדירים שאין להם שום הלימה עם מה שקורה בשטח.

אריה מכלוף דרעי: ולכן אנחנו צעקנו כל הזמן שחייבים להחזיר את התכנון למשרד הפנים וחייבים לראות ראייה מוניציפלית, שיד ימין תדע מיד שמאל וכשאתה מתכנן מגורים אתה צריך לתכנן מסחר ואתה צריך לתכנן פנאי ואתה צריך לתכנן תרבות ואתה צריך לתכנן מבני ציבור.

אריה מכלוף דרעי: כל הדברים האלה, ואני שמח מאוד שדלית והעובדים שלה מסורים באמת היום ונותנים את כל המשקל לדבר הזה, כולל ביטול התמ"א 38, זו אחת מהסיבות העיקריות, עשו התחדשות עירונית, עשו זה, אבל אף אחד לא דאג למבני ציבור מסביב כיוון שדאגו להוסיף רק עוד קומות, ומה עם זה?

אריה מכלוף דרעי: עכשיו אנחנו מנסים לתקן את כל הדברים הללו, אבל זה לא פשוט, הדברים האלה, זה מאוד מאוד מורכב.

אריה מכלוף דרעי: אמרתי, אני יכול לדבר על זה שעות, על הדברים האלה.

יוליה מלינובסקי: מרכז השלטון המקומי - - -

אריה מכלוף דרעי: אנחנו משתדלים להגיע להיענות עם השלטון המקומי, לא בכל דבר אנחנו מסכימים, אבל אנחנו בסך הכול עובדים איתם ביחד.

אריה מכלוף דרעי: זה לא פשוט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רבותיי, בואו ננסה לעשות את זה מסודר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, נשארו מעט חברי כנסת, זה דווקא טוב.

אריה מכלוף דרעי: רק שאריאל יסיים.

אריאל משעל: אני צריך עוד דקה, ברשותך.

אריאל משעל: אני בשקף האחרון.

אריאל משעל: אנחנו מקימים מוסדות ציבור במקומות שצריכים אותנו, כמו עוטף עזה.

אריאל משעל: אני בכוונה מציין את עוטף עזה, בעוטף עזה בנינו דרך החלטות ממשלה בתי אגודה שהגיעו למצב שיש שם פשוט sold out, הביקוש שם אדיר.

אריאל משעל: מרכזי הצעירים שלנו, למעלה מ-60 מרכזי צעירים, מי שמכיר את הרשויות המוחלשות יודע שמרכזי הצעירים הם עוגן משמעותי מאוד עבור אותם צעירים.

אריאל משעל: אנחנו לא מתייחסים למקום שבאים בבוקר לחפש עבודה או לחפש מקום מגורים לגור בו, אלא באותם מרכזי צעירים הכנסנו הרבה מאוד קורסים, קורסים בתחום הפסיכומטרי, קורסים בתחום המחשבים, אפילו לאחרונה, בגלל ביקוש שלכם, הכנסנו אנגלית מדוברת לתוך אותם מרכזים.

אריאל משעל: הפרויקט האחרון שאני רוצה לדבר עליו זה פרויקט שגם מאוד קרוב לשר, זה פרויקט 'תור הזהב', פרויקט לגיל השלישי שבו אנחנו פעם ראשונה גם את הקשישים הלא יהודים והיהודים, אנחנו מוציאים אותם ונותנים להם פעילות מחוץ למקום שלהם, אם זה פעילויות תרבות, כשעוד היה אפשר, אם זה טיולים אם זה קורסי הנהגה.

אריאל משעל: מי שלא ראה את אותם אנשים מבוגרים כשהם מגיעים לאירוע תרבות או לטיול ומבחינתם עשינו להם לא את היום, אלא את השבוע ואת החודש ואת הדמעות בעיניים ואת האושר של התודה, בעיניי זו מצווה אמיתית.

אריאל משעל: אנחנו שמחים להרחיב את זה לכל הנגב והגליל, ברגע זה יתאפשר והמחלה תחלוף.

אריאל משעל: זהו, אני אסתפק בזה, תודה על הזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני השר, אתה רוצה להגיד כמה מילים או שנעבור לשאלות?

אריה מכלוף דרעי: תעברי לשאלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר גמור, אנחנו נעשה את זה לפי סדר ההגעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משה ארבל היה הראשון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא בן בית.

משה ארבל: אני רוצה לציין רק בקצרה ממש, לפרוטוקול, שמה שציין גם פרופ' מור יוסף עם הרפורמות של עובדי רשות האוכלוסין וההגירה, כמי שהיה ראש מטה השר בתקופה שנחתם הסכם קיבוצי לעובדים, ונמצא פה סמנכ"ל משאבי אנוש, השר עמד כיושב ראש ועד העובדים והסמנכ"ל פשוט השתומם, הוא לא הבין איך השר נותן גיבוי כל כך מוחלט לעובדים לצורך ההסכם הקיבוצי הזה.

משה ארבל: התוצאה הזו מביאה באופן ישיר שיפור שירות.

משה ארבל: כשעובד יודע שהוא מקבל את השכר שמגיע לו הוא עושה עבודה מאומצת והשירות באופן מיידי הופך להיות שירות טוב יותר.

משה ארבל: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

אריה מכלוף דרעי: אם הבנתם מה שאמר משה, שחלק גדול מהדברים האלה פה זה היה בתקופה שהוא היה ראש מטה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני עושה את זה לפי סדר הגעה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אנצל את הפריבילגיה שאני יושבת ראש, שאלת חבר כנסת, שאלת יושב ראש.

אוסאמה סעדי: משה, אני אמרתי שאני אגיד את הדברים ולא אתה, זה היה נשמע יותר – כבוד היושבת ראש, כמובן שאני מברך באמת על הדיון הזה ועל הסקירה המקיפה של משרד הפנים ואני גם מברך את כבוד השר, שר הפנים והפריפריה והגליל, שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק במשך שנים, וכמובן את כל המנכ"לים, פרופ' מור יוסף וגם אריאל וגם דלית, וגם בשבילי האיש האלמוני, אבל הוא איש השטח, מר נאיף הינו, שבאמת בעניין הזה פעם ראשונה אני אומר לכם, ב-2016, כשהלכתי עם שר הפנים ופתחנו את הלשכה הראשונה ביישוב ערבי זה היה בסכנין.

אוסאמה סעדי: מאז עשינו בטייבה, עשינו ברהט ועכשיו באום אל פחם ובעאמר ובדיר אל אסד, ובאמת אחרי 70 שנה פתחנו הנגשת השירותים הממשלתיים של משרד הפנים ולנאיף מגיע קרדיט גדול, כמובן בהנחיית ובהובלת השר.

אוסאמה סעדי: כבוד השר, אני רוצה להתמקד בעניין התכנון ומינהל התכנון וגם לקשור את זה עם הוועדות הגיאוגרפיות ועם הוותמ"ל.

אוסאמה סעדי: אתה יודע וגם דיברנו איתך וגם כל החברים שלי ברשימה המשותפת פנו אליך ודיברו איתך, יש לנו את דוח הסרת החסמים לבנייה בחברה הערבית ותכנון.

אריה מכלוף דרעי: אתמול קיימתי ישיבה עם ארז קמיניץ ועם כל הגורמים, ישיבה ארוכה מאוד, סיכמנו את העניין, בעזרת ה' ביום ראשון זה יעלה בישיבת הממשלה.

אוסאמה סעדי: זו בשורה.

אוסאמה סעדי: ג'אבר.

אוסאמה סעדי: הנה ג'אבר נכנס, שמע קמיניץ.

ג'אבר עסאקלה: ישר בשורות.

ג'אבר עסאקלה: אני תמיד מגיע בזמן.

אוסאמה סעדי: אני אגיד לך, אנחנו עבדנו על זה - - -

אריה מכלוף דרעי: אוסאמה, חבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק צריך שתהיה ישיבת ממשלה וחוץ מזה הכול בסדר.

אוסאמה סעדי: ביום ראשון יש ישיבת ממשלה.

אוסאמה סעדי: אז באמת תודה לך על הבשורה הזאת שכולנו מחכים לזה.

אוסאמה סעדי: בעניין חוק הוותמ"ל, איפה זה עומד?

אוסאמה סעדי: מקדמים את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היושבת ראש תענה לך.

אוסאמה סעדי: כבוד היושבת ראש, אצלנו בהרבה יישובים ערביים בשנים האחרונות הצלחנו לקדם הרבה תוכניות רק ב - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עדיין בדיונים סביב הסיפור הזה, הוותמ"ל הוא נושא סבוך וכאוב גם, יש הרבה היבטים.

אריה מכלוף דרעי: אני אתייחס לזה.

אוסאמה סעדי: אוקיי.

אוסאמה סעדי: אני שאלתי את הסגן שלך, יואב צור, על הכרה בכמה כפרים גדולים, כפר כנא, הייתה ועדה, ואז הוא ענה לי שאוטוטו יש מהפכה בכל העניין הזה, שאין כבר, לא מועצה ולא עירייה, אז אני לא יודע, אבל לפחות לגבי כפר כנא שיש המלצה, אז אם באמת העניין הזה רחוק אז אני מבקש שתאשר את ההמלצה כפי שעשית עם היישוב שלי, עראבה, שהכריז עליה כעיר.

אוסאמה סעדי: אנחנו עדיין מחכים לחנוכת העירייה החדשה, רק בגלל הקורונה זה מתעכב, כבוד השר.

אוסאמה סעדי: בעניין נצרת, שאלתי אותך, כי ראיתי, 30 מיליון שקל, אני רוצה לדעת, כי יש טבריה ויש אילת, אבל 30 מיליון שקל שהובטחו לנצרת - - -

משה ארבל: זה במסגרת תיירות, לא בטוח שזה במסגרת פנים.

אוסאמה סעדי: אז אני רוצה לשמוע אותו, וגם לקשור את זה, נכון שהיה 200 מיליון שקל למועצות הערביות בגלל הקורונה, אבל המצב, מי כמוך, ואמרת את זה, אי אפשר לנהל מועצה או עירייה עם ארנונה למגורים ובאמת היום המצב של המועצות המקומיות הוא ממש קטסטרופלי ואם אפשר עוד עזרה, חמצן, למועצות האלה אני מודה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני השר, אתה רוצה לענות אחד אחד או שנאסוף שאלות?

תמר זנדברג: לא, בואי נאסוף שאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לי יש שאלה לגבי המכרז שעשיתם, של 700 מיליון שקל של הביטחון התזונתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שאתמול פורסם שחברת שופרסל זכתה במכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זו חברה ששולטת על 40% מהשוק, יכולתם לבחור שתי חברות, הייתה התאגדות של מכולות קטנות, אני שואלת במה אתם תומכים בבחירה כזאת בעסקים קטנים בזה שנתתם דווקא לשחקן הגדול ביותר בשוק את ה - - -

אריה מכלוף דרעי: לזה אני אענה לך מיידית כיוון שזה קצת רגיש.

אריה מכלוף דרעי: קודם כל אני כמוך שמעתי מהתקשורת.

אריה מכלוף דרעי: אני לא מעורב בזה, אצלנו יש באמת תקרה, המשרד מאוד מקפיד על הדברים הללו, אז אני גם שמעתי.

אריה מכלוף דרעי: אבל השאלה שאני שאלתי זה מה שאת שאלת, אמרתי מה עם החנויות הקטנות, אז הודיעו לי ששופרסל, קודם כל ההצעה שלה הייתה מאוד מאוד טובה בהרבה נקודות מאחרות, מבחינת אחוזי הנחה וכל הדברים, אבל הם גם הביאו למעלה מ-1,000 חנויות שהם הגיעו איתם להסכמים שהם יהיו חלק מהדבר הזה.

אריה מכלוף דרעי: שופרסל זה לא רק היא, אלא היא הביאה למעלה מ-1,000 חנויות, יש פיזור גדול מאוד של חנויות קטנות וגיוון של גופים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלא שייכים לרשת, שהם עצמאיים?

אריה מכלוף דרעי: לא שייכים לרשת.

אריה מכלוף דרעי: לכן נחה דעתי טיפה, למרותש אין לי מה להתערב שם, אבל תהיה פריסה, הם הגיעו להסכמים עם הרבה מאוד חנויות, עם הרבה מאוד גופים, כדי שתהיה לזה פריסה בכל הארץ.

יוליה מלינובסקי: ברשותך, למה בכלל אתה מתעסק בנושא הזה?

יוליה מלינובסקי: זו תוכנית שאמורה להיות במשרד הרווחה, או בשוויון חברתי או אצל חברה ל - - -

אריה מכלוף דרעי: את קוראת הרבה עיתונים, אבל אני אענה על זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשינו על זה גם דיון.

יוליה מלינובסקי: או אצל אורלי לוי.

יוליה מלינובסקי: אני באמת לא מצליחה להבין את ההיגיון, באמת אמיתי, מה הדבר הזה עושה אצלך?

יוליה מלינובסקי: אני אשמח אם תתייחס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפי הסדר.

יוליה מלינובסקי: אפשר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, יוליה.

יוליה מלינובסקי: אז אני אעשה לך שלל של שאלות, תענה אחר כך.

יוליה מלינובסקי: להרחיב על הנושא של נשים, לא הצלחתי להבין אחרי הכותרת היפה מה עומד שם, כי אני הייתי בשלטון מקומי, הייתי שם אישה יחידה בכל מועצת העיר ולא שמעתי ולא ראיתי ואני עד עכשיו לא מבינה איך אתם מודדים את זה, גם בתפקידים בכירים לא ראיתי העדפה מתקנת לנשים.

יוליה מלינובסקי: וגם אגב בבחירות, לא ראיתי שאתם מעודדים רשימות להכניס יותר נשים בשלטון המקומי.

יוליה מלינובסקי: הנושא של חירום, אם הכול טוב ויפה כפי שהוצג פה, ואני גם מכירה את זה מבפנים, יש שיתוף פעולה מצוין בין השלטון המקומי עם רח"ל ועם משרד הביטחון ועם פיקוד העורף, למה אתה לא דרשת שכל הנושא הזה, נושא הקורונה, יעבור לשם לטיפול ושאנחנו לא נראה את הכאוס שאנחנו רואים כבר במשך תשעה חודשים?

יוליה מלינובסקי: שירותי דת למגזר הלא יהודי, אני לא מצליחה להבין למה אתה מתעסק בזה בכלל.

יוליה מלינובסקי: זה אמור להיות, להבנתי, אלא אם כן תתקן, במשרד הדתות, כי משרד הדתות זה לא רק ליהודים, זה לכולם, כולל אגב נושא של הקבורה, שזה נושא מאוד מאוד כאוב.

יוליה מלינובסקי: נושא של ביטחון תזונתי, שאלתי מה זה בכלל עושה אצלך, כי זה אמור להיות ב – בשביל זה יש לנו כל כך הרבה משרדים אחרים שאיכשהו צריכים לטפל בזה.

יוליה מלינובסקי: זה בנושא משרד הפנים.

יוליה מלינובסקי: בנושא של מינהל התכנון, הכול טוב ויפה, אבל רק לפני שבוע אנחנו ראינו מה היה פה במדינת ישראל ולפני שנה אנשים צעירים שילמו בחייהם על זה שהתשתיות שלנו, בלשון המעטה, לא מי יודע מה.

יוליה מלינובסקי: מה אתם עושים עם זה?

אריה מכלוף דרעי: לא הבנתי, מה השאלה?

יוליה מלינובסקי: חוץ מלתכנן דברים חדשים אחד האתגרים שלנו זה לטפל בתשתיות הקיימות שהן ישנות ולא מסוגלות ל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במיוחד כשיש כזה דבר שנקרא משבר אקלים, שהתשתיות לא ערוכות לשינוי הזה.

יוליה מלינובסקי: אז אנחנו ראינו את התוצאות של הדבר הזה, אנחנו ראינו שהחורף הזה, רק לפני שבוע באשקלון, שוב פעם הם טבעו שם כולם ביחד למרות שהעירייה התארגנה.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אנחנו מבינים שזה לא קשור לכמות גשם כזו או אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה כן, זה בדיוק זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בונים יותר מדי, לא בונים עם חלחול ולא מבינים שיש מצבי גשם קיצוניים.

יוליה מלינובסקי: התשתיות לא מסוגלות לעבור את זה.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת חוץ מתכנון – ואגב, אחת ההתנגדויות של ראשי רשויות לכל ההתחדשות העירונית זה שמשרד הפנים לא מספק מענה לחידוש תשתיות בצורה הולמת כי ברגע שאת בונה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, יוליה, עוד שאלות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בואי ננסה לעשות שאלות ממוקדות.

יוליה מלינובסקי: אני מקצרת.

יוליה מלינובסקי: פשוט השר רצה שאני אסביר על מה מדובר.

יוליה מלינובסקי: בכמה רשויות מקומיות אין כרגע תוכנית מתאר עיר.

יוליה מלינובסקי: לא יש, אין תוכנית מאושרת.

ג'אבר עסאקלה: בכמה?

ג'אבר עסאקלה: בהרבה.

יוליה מלינובסקי: הנושא של תמ"א 38.

יוליה מלינובסקי: אחת הבעיות זו ההתנגדות של ראשי הרשויות.

יוליה מלינובסקי: הכול טוב ויפה, אני מסכימה לחלוטין עם התיקון של השר לנושא מבני ציבור בתוך המתחם הזה כי אי אפשר לבנות רק בית, צריך גם משהו בנוסף, אבל איך אתם עובדים עם ראשי הרשויות.

יוליה מלינובסקי: בנושא של שלמה מור יוסף, נושא של סיעוד.

יוליה מלינובסקי: סביר להניח שגם שאלתם על זה, לא מתקבל על הדעת, רק לפני יומיים פורסם ששוב פעם הייתה התפרצות קורונה בבית אבות ברעננה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו כל הזמן על אותה גברת בשינוי אדרת.

יוליה מלינובסקי: זה המקור בהקשר של קורונה, אין כוח אדם שיכול לטפל, הם עוברים ממקום למקום וזה מקום ההתפרצות.

אריה מכלוף דרעי: מה זה קשור אלינו בתי האבות?

שלמה מור יוסף: לא, זה העובדים הזרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מחסור בעובדים זרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מחסור קשה מאוד בעובדי סיעוד.

יוליה מלינובסקי: יש עכשיו מחסור בכוח אדם.

יוליה מלינובסקי: אני אסביר.

שלמה מור יוסף: העובדים הזרים שצריכים להביא לסיעוד.

אריה מכלוף דרעי: הבנתי.

יוליה מלינובסקי: עכשיו הבנת?

אריה מכלוף דרעי: לא, אם את יודעת כבר את הכול, אז גם את יודעת שמשרד הפנים אישר להביא - - -

יוליה מלינובסקי: לא, אז זהו, אנחנו יודעים שזה עדיין תקוע אצלכם.

יוליה מלינובסקי: כפי שאני יודעת.

אריה מכלוף דרעי: לא, אז את לא יודעת.

יוליה מלינובסקי: עכשיו דבר נוסף, משרד הנגב, אני ריכזתי הכול ואני לא אדבר יותר.

יוליה מלינובסקי: האמת, אדוני השר, אני לא מצליחה להבין מה צריך משרד ממשלתי, זה רשות בתוך משרד הפנים, לא משרד ממשלתי עם כל הפיקוד.

יוליה מלינובסקי: חוץ מזה אני לא מצליחה להבין, אם יש לנו כזה משרד יפה למה אני צריכה את כל משרדי הממשלה האחרים, כי הם מתעסקים גם בספורט.

אריה מכלוף דרעי: על מה את מדברת עכשיו?

יוליה מלינובסקי: על הנגב עכשיו.

יוליה מלינובסקי: פשוט אתה כל כך רחב אז אני צריכה פשוט לחלק את הדברים.

משה ארבל: זה לפי היכולות.

יוליה מלינובסקי: אני לא מצליחה להבין, יש לנו משרד תרבות וספורט שלכאורה הם חלק מזה, יש לנו שר לענייני מתנ"סים, אלקין, אבל הם מתעסקים בחוגים לילדים, יש לנו שרת קידום קהילתי, שהיא בעצם אמורה להתעסק בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוליה, אי אפשר 100 שאלות, בבקשה ממך.

יוליה מלינובסקי: דקה.

יוליה מלינובסקי: אז אני לא מצליחה להבין למה צריך משרד, ו-ב', אני לא מצליחה להבין למה המשרד הזה שאמור לטפל בפריפריה בונה כל מיני דברים בתוך בני ברק וזה.

יוליה מלינובסקי: איך זה קשור?

יוליה מלינובסקי: אני ראיתי דוחות מבקר מדינה, אם אני טועה תתקנו אותי, חדר ישיבות בעיריית בני ברק וכל מיני דברים, איך זה קשור למשרד לפריפריה?

יוליה מלינובסקי: ובעיניי, אדוני השר, בשביל החיסכון הממשלתי, אגף, מקסימום רשות בתוך משרד הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רם בן ברק.

יוליה מלינובסקי: הייתי די מצומצמת.

יוליה מלינובסקי: הוא מתעסק בכל כך הרבה דברים.

אוסאמה סעדי: דווקא כשהוא במשרד הזה שהוא עוזר לפריפריה את רוצה לצמצם אותו.

יוליה מלינובסקי: לא, אני רוצה שהמדינה תעבוד בצורה נורמלית.

אוסאמה סעדי: היא תעבוד, אבל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוסאמה, בואו פחות דברי ביניים ויותר נגיע למהות.

אוסאמה סעדי: אין לה פריימריז אצלה.

יוליה מלינובסקי: אם רציתי לפריימריז הייתי מדברת על דברים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוליה, בבקשה ממך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת רם בן ברק.

רם בן ברק: תודה רבה לך, גברתי היושבת ראש, ותודה לך, אדוני השר, שאתה מכבד אותנו בנוכחותך כאן בוועדה.

רם בן ברק: אני לפני שאני אתחיל אני רוצה לציין שבאמת כל דבר שקשור למשרד שלך ולאנשים שעובדים איתך בכל הפניות שאני פונה אליהם אני מקבל מענה מהיר וענייני, גם מפרופ' שלמה מור יוסף וגם מאחרים, מהמנכ"ל וכולם, ובהחלט ראוי לציון העניין הזה.

רם בן ברק: יש לי כמה שאלות.

רם בן ברק: אחת זה לגבי הוותמ"ל.

רם בן ברק: הוותמ"ל היה אמור להיגמר אחרי ארבע שנים והחלטתם להאריך אותו.

רם בן ברק: אני מבין שהוא חשוב מאוד בכל מה שקשור למגזר הערבי, אבל אני חושב שבמקומות האחרים שהם לא מגזר ערבי הוותמ"ל מיצה את עצמו ואף יותר מזה.

רם בן ברק: יש היצע של שטחים שעדיין לא התחילו לבנות עליהם, יש היצע של שטחי מסחר מתוכננים שכבר הופקעו ולא יבנו עליהם גם בשנים הקרובות, כולם יודעים את זה, והשטח עומד לא בנוי.

רם בן ברק: הדברים האלה שמתוכננים או שמופקעים במהירות ללא תכנון יוצרים הרבה מאוד בעיות במגזרים אחרים.

רם בן ברק: אצל החקלאים, לוקחים מהם שטחים של מטעים, שטחים שהם חיים מהם, מפקיעים אותם, צריך לתת על זה את הדעת.

רם בן ברק: הדבר הנוסף שאני רוצה לדבר עליו זה אני מקבל הרבה מאוד פניות לגבי הקושי הבירוקרטי בקבלת הנחות בגלל הקורונה בתקופה האחרונה.

רם בן ברק: בהתחלה זה הלך מאוד מהר ומאוד טוב, אבל בתקופה האחרונה אני מקבל הרבה מאוד פניות של אנשים שנתקלים בבירוקרטיה וצריך לראות איך אפשר לעזור להם.

רם בן ברק: לגבי ההנחה על הטייס האוטומטי כבר ענית לי, אז אני לא אחזור על זה.

רם בן ברק: לגבי מבקשי מקלט.

רם בן ברק: מבקשי המקלט היום נשארים בארץ מכוח הקורונה ומכוח זה שהם לא יוצאים לשום מדינה, או מכורח זה שיש הכרה בזה שיש סיכון בלהחזיר אותם למקומות שלהם.

רם בן ברק: הגיע הזמן שאנחנו ניתן להם את הזכויות האלמנטריות של בריאות ורווחה.

רם בן ברק: אגב, זה גם מסכן את התושבים שגרים בסביבתם אם לא נותנים להם את הדבר הזה ואני חושב שצריך לתת על זה את הדעת.

רם בן ברק: ולגבי המאגר הביומטרי, נדמה לי שעוד לא קיבלנו את התשובות.

רם בן ברק: היה כאן דיון לפני חודשיים בערך לגבי המאגר הביומטרי, האם פנים או פנים וטביעת אצבע.

רם בן ברק: ההמלצה של כולם זה פנים, אבל עוד לא התקבלה החלטה בעניין הזה.

רם בן ברק: ועכשיו משהו בנימה אחרת קצת, אני מאוד מאוד מודאג מהתוכנית של משרד השיכון ושגם אתה מעורב בזה לגבי ההנחות הגדולות למתן דירה שנייה בפריפריה.

רם בן ברק: אתה לא מעורב בזה?

אריה מכלוף דרעי: כמוך מהתקשורת.

רם בן ברק: כי אני מאוד מאוד מוטרד מזה שאנחנו נספק פתרונות דיור, שזה דבר חשוב, מבלי שניתן לאנשים תעסוקה לפני שהם מספקים את הדיור.

רם בן ברק: אני חושב שזה יחליש מאוד, וזה נוגע אליך, יחליש מאוד מאוד ערים שהן כבר מוחלשות שנביא אוכלוסייה שאין לה תעסוקה ובעצם היא חיה מקצבאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה, גברתי יושבת הראש.

תמר זנדברג: תודה לשר ולצוות.

תמר זנדברג: באמת יש לי המון מה להגיד על העירוניות וזה, אבל אני רוצה להתמקד בשני נושאים מאוד מאוד נקודתיים ולקבל תשובה נקודתית.

תמר זנדברג: הנושא הראשון נוגע לפליטים ולמבקשי המקלט, אדוני השר.

תמר זנדברג: איכשהו הנושא קצת נעלם למרות שבקורונה מדובר באוכלוסייה שההידרדרות שלה מבחינת תנאים, אפשרויות העסקה וגם תנאי מחיה בסיסיים, בריאות וכו', היא נמצאת, אנחנו יודעים, החוליה הכי חלשה סובלת הכי הרבה.

תמר זנדברג: מאז 2018 שהייתה את אותה החלטה ידועה של הוצאת חצי וחצי יישארו בעצם זה נראה שהדבר נעלם ולא קרה כלום, גם נשארו כולם וגם לא מגורשים בגלל ההתחייבות של אי ההחזרה וגם נשארים פה ובאמת משבר הקורונה הרע את מצבם.

תמר זנדברג: השאלה היא מה עמדת המשרד המעודכנת לגבי מתווה האו"ם שלמיטב ידיעתי עדיין בתוקף בשים לב לעובדה שאין גירוש ואין החזרה, כי התנאים לא מאפשרים את זה, ואיך המשרד מתמודד עם משבר הקורונה באוכלוסייה הזו.

תמר זנדברג: זו שאלה ראשונה.

תמר זנדברג: השאלה השנייה נוגעת לנושא מה שאנחנו קוראים איחודי משפחות בקורונה.

תמר זנדברג: אני גם רוצה לציין לטובה את פרופ' שלמה מור יוסף שאנחנו עובדים איתם באופן שוטף על כל מיני בקשות, אבל עדיין יש כאן מצב שבו משפחות שבן זוג אחד ישראלי והשני לא חודשים ארוכים קרועים אחד מהשני וקשה להם מאוד מאוד להיפגש.

תמר זנדברג: אנחנו באמת עובדים מול המשרד, אבל יש מצבים שבהם, אני רוצה להצביע על מספר כשלים, אחת, הקשר בין משרד הפנים למשרד החוץ והקונסוליות לא עובד.

יוליה מלינובסקי: נכון.

תמר זנדברג: מפנים אותנו לקונסוליות, הקונסוליות מחזירות למשרד הפנים ועד שאנחנו לא מתערבים כחברי כנסת משפחות פשוט אובדות בבירוקרטיה ולא מצליחות לתפקד.

תמר זנדברג: והדבר השני, שגם נוגע למשרד, משרד הפנים הוא בדרך כלל עוסק בבקשות השתקעות, בקשות התאזרחות, דברים כאלה, כאן לא מדובר במצב כזה, מדובר באשרת תייר, הסיבה היחידה שזה מגיע למשרד הפנים זה בגלל הקורונה, אלה אנשים שלא מבקשים להשתקע, לא מבקשים להתאזרח, לא מבקשים שום דבר כזה, אבל הם נופלים באותה בירוקרטיה של חשש השתקעות, הליך מדורג, כל הדברים האלה, למרות שכל מה שהם רוצים זה פשוט כניסה רגילה כתייר.

תמר זנדברג: רק בגלל הקורונה הם נתקלים בסיטואציה שלפעמים היא קפקאית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, זה ילדים.

תמר זנדברג: כן, לפעמים זה ילדים, לפעמים זה משפחות, ידועים בציבור, משפחות שחיו כרגיל ופתאום המשבר הזה קרע אותם.

תמר זנדברג: השאלה איך המשרד יכול, אולי לאור כל מה שהצטבר כבר בתשעה החודשים האלה כן בכל זאת להקל יותר על המשפחות האלה.

תמר זנדברג: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת עסאקלה, יש משהו שעוד לא עלה פה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אז בבקשה, בקצרה, כדי שבאמת יהיה לשר זמן לענות.

ג'אבר עסאקלה: תודה, גברתי, כבוד השר.

ג'אבר עסאקלה: יש לי שאלות ממש קצרות.

ג'אבר עסאקלה: לגבי העניין של התכנון, אתה, ובצדק, דאגת להעביר למשרדך את תחום התכנון, אבל השארת במשרד האוצר את הרשות לאכיפה ארצית והרשות לאכיפה ארצית היא היום לא תחת משרד הפנים אלא תחת משרד האוצר ופועלת באופן ברוטלי, מתעמרת, אני אומר מתעמרת, ביישובים הערביים עם קנסות וכו'.

ג'אבר עסאקלה: השאלה מה היה ההיגיון להשאיר להם את זה ולא להעביר גם את זה אליך?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רשות האכיפה והגבייה?

ג'אבר עסאקלה: לא, רשות ההריסה והקנסות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

ג'אבר עסאקלה: השאלה השנייה לגבי ועדות גיאוגרפיות.

ג'אבר עסאקלה: אני לא יודע אם מישהו שאל לפני שנכנסתי, אבל יש עכשיו כמה ועדות גיאוגרפיות שפועלות ומסתמן חוסר צדק חלוקתי ברור ומובהק בהמלצות, לפחות שאנחנו יודעים עליהן עד עכשיו.

ג'אבר עסאקלה: אני אתן לך שתי דוגמאות.

ג'אבר עסאקלה: דוגמה אחת של ירכא.

ג'אבר עסאקלה: בסיס צבאי שהוקם על אדמות התושבים בירכא ועכשיו כשהבסיס מפונה הקרקעות מועברות למועצה אזורית משגב שנמצאת במרחק עשרות קילומטרים משם והאדמות האלה הן מובלעת בתוך אדמות ירכא והן יהיו שייכות למשגב.

ג'אבר עסאקלה: אין היגיון בדבר הזה.

ג'אבר עסאקלה: הדבר השני זה חריש, חריש שמתרחבת על חשבון הקרקעות של היישובים הערביים מסביב, חונקת חלק מהם, יש כאלה קטנים כמו מסר ויש הגדולים כמו כפר קרע וערערה וכל אלה.

ג'אבר עסאקלה: לדעתי יש בידיכם את האפשרות לעשות צדק בקטעים האלה.

ג'אבר עסאקלה: הדבר השלישי והאחרון, בעניין חוק האזרחות.

ג'אבר עסאקלה: מאות ואפילו אלפי בקשות הומניטריות של אנשים שהתחתנו או נשים שהתחתנו עם ישראלים מחכות.

ג'אבר עסאקלה: שמענו על זה, היו דיונים בוועדת הפנים על הדברים האלה, שמענו.

ג'אבר עסאקלה: האנשים שמקבלים את האזרחות הם אחוז ממש ממש אפסי מהבקשות ואני חושב שהגיע הזמן שמשרדך באמת יפתח את הלב ויציל את המשפחות האלה, שלא רק בגלל הקורונה הן לא נפגשות, מלכתחילה היה להם אסור להיפגש וזה נושא מאוד מאוד משמעותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, ג'אבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשאול אותך לגבי שמורות טבע וזה, אתה יודע, יש אצלך לחתום כמה דברים כאלה וגם תקנים לאכיפת הניקיון, זה גם חונה אצלך, אבל אנחנו נדבר על זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אריה מכלוף דרעי: אני אתחיל, לא לפי הסדר.

אריה מכלוף דרעי: אני אתחיל עם הוותמ"ל, זה עלה מכמה צדדים, גם היושבת ראש וגם חברי כנסת שאלו על זה.

אריה מכלוף דרעי: אז נכון, חוק הוותמ"ל הסתיים, אין היום ותמ"ל, רק יש מתמשך.

אריה מכלוף דרעי: למה צריך בכל זאת ותמ"ל?

אריה מכלוף דרעי: חבר הכנסת רם ברק אמר מה שאמר, זה נכון שיש למעלה מחצי מיליון יחידות דיור שאושרו בשנים האחרונות, אין היום משבר של תכנון של דיור, יש משבר בהתחלות הבנייה, בינוי, דברים אחרים, אבל יש כמה נקודות שאנחנו זקוקים לוותמ"ל, אבל הפעם זה ותמ"ל מצומצם לנקודות מסוימות, זה לא ותמ"ל שאחראי על שטחים פתוחים וכל מיני דברים אחרים.

אריה מכלוף דרעי: היום אנחנו צריכים את הוותמ"ל בשביל להתמקד במגזר הערבי, ששם זה דחוף ביותר, למגזר החרדי, שלצערי הרב התוכניות של דיור בשנים האחרונות כמעט התעלמו מהמגזר החרדי ויש שם צורך גדול, יש חוסר עצום של תכנון למגזר החרדי ושם אנחנו צריכים את הוותמ"ל.

רם בן ברק: בזה אתה צודק, אדוני, אבל אני מדבר - - -

אריה מכלוף דרעי: דקה, דקה.

אריה מכלוף דרעי: ובמסגרת ההתחדשות העירונית.

אריה מכלוף דרעי: ההתחדשות העירונית היום, שזה הדבר הכי חשוב לעשות היום ויש לנו גם יעד, עד 2030 הממשלה הטילה עלינו ש-30% מהבנייה בישראל תהיה מינימום 30% התחדשות עירונית ושם אנחנו צריכים את הוותמ"ל כדי לעשות את זה יותר מהר ויותר זריז כדי לעמוד ביעד הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אי אפשר לייעל את המנגנונים הקיימים?

אריה מכלוף דרעי: לא, זה - - -

רם בן ברק: אני חושב שמה שאתה אומר לגבי היישובים הערביים והחרדיים, אני מסכים איתך בהחלט.

רם בן ברק: אני חושב שמה שאתה אומר לגבי היעד שלכם בבינוי בתוך הערים, ההתחדשות בתוך הערים, הוא סופר חשוב, אני מאוד מברך על זה, זה הדבר הנכון, זה משרת יותר מדבר אחד, גם רעידות אדמה, משרת הרבה יותר דברים, אבל בינתיים אני רואה.

רם בן ברק: אתמול הייתי במועצה אזורית גזר, לקחת לחקלאי של כפר ביל"ו, חקלאי עם 700 דונם, לקחת להם שני שליש.

אריה מכלוף דרעי: אני מסכים איתך, רם, בזה הסכמתי איתך.

אריה מכלוף דרעי: לכן בהצעות שאנחנו הגענו עם משרד המשפטים, עם משרד החקלאות, עם היושבת ראש, צמצמנו וצמצמנו את כל הנושא של שטחים פתוחים, של חלקות של המושבים, עד לאיפה – הפעם הוותמ"ל הוא הרבה יותר מצומצם ממה שהוא היה בחמש השנים בגלל ההערות שאתה אמרת וגם בגלל שהגענו בדברים מסוימים לרוויה גדולה מאוד.

אריה מכלוף דרעי: אז כשנפיץ את זה אתם תראו, כמובן שאפשר תוך כדי גם לתקן מה שצריך לתקן.

אוסאמה סעדי: אז, כבוד השר, מה הלו"ז?

אוסאמה סעדי: אצלנו זה קריטי, אמרת את זה כאן, כבוד השר יודע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, בוא נשמע.

אריה מכלוף דרעי: מבחינתי זה היה צריך כבר לפני חודשים, שר המשפטים הבטיח, ארז קמיניץ שמעורב בזה, הם הבטיחו שבתחילת שבוע הבא נגיע להבנות ונוכל להפיץ את תזכיר החוק הזה.

אריה מכלוף דרעי: אני מקווה מאוד.

אוסאמה סעדי: תודה.

אריה מכלוף דרעי: לגבי נצרת ותיירות.

אריה מכלוף דרעי: אני לא מודע לפרטים.

אריה מכלוף דרעי: נכון שבסוף זה עובר דרך משרד הפנים ואנחנו בשמחה רבה, אבל מי שמתכלל את הדבר הזה זה בדרך כלל או משרד התיירות או משרד ראש הממשלה.

אריה מכלוף דרעי: אני לא בקי, אולי מרדכי שומע אותנו ויכול להעיר משהו על החלטת הממשלה לגבי נצרת כמו טבריה ואילת.

אריה מכלוף דרעי: אוסאמה, אני לא יודע לתת לך פרטים על זה.

אריה מכלוף דרעי: לגבי הרשויות החלשות, ארנונה, אכן.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו הנחנו על שולחן האוצר ואנחנו במשא ומתן איתם, כמובן שחוסר התקציב הזה הוא בעייתי.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו חושבים שצריכים לפצות עוד פעם את הרשויות המוחלשות בגין ארנונת מגורים, לא בגין ארנונת עסקים, ששם עסקים כמעט שלא קיימים, ואנחנו במשא ומתן איתם.

אריה מכלוף דרעי: הגשנו תביעה על סכומים גדולים שאנחנו חושבים שצריך לשפות.

אוסאמה סעדי: אז יש הצעה כאילו להוסיף?

אריה מכלוף דרעי: כן, ודאי, ודאי, כמו שעשינו בהתחלה.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו חושבים שזה היה מנה ראשונה וצריך לעשות עוד מנה אחת בעניין הזה.

אריה מכלוף דרעי: אם כבר על הארנונה, אז אני אתייחס למה שרן גם העיר, שבאמת בפעם הראשונה שהעברנו שני מיליארד שקל שיפוי לרשויות המקומיות בגין ארנונת עסקים זה הלך חלק כיוון שנתנו את זה באופן אוטומטי, שלושה חודשים לכל העסקים חוץ מאלה שהיו פתוחים בסגר.

אריה מכלוף דרעי: הפעם האוצר החליט, ויש בזה צדק, אני חייב לומר, החליט שקוקה קולה, נניח לדוגמה, או ששטראוס או שתנובה יקבלו שיפוי על ארנונה כשהם עבדו ועוד עבדו עוד יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, הרוויחו יותר.

אריה מכלוף דרעי: אז היו חייבים לעשות את זה כבר דיפרנציאלי, אז הם עשו קריטריון, הם העמידו לרשותנו 2.6 מיליארד, לא לרשותנו, בסוף זה משרד הכלכלה מעביר, אבל זה מנגנון יותר מסובך.

אריה מכלוף דרעי: אבל אני שומע שהמנגנון כבר התחיל לעבוד, רשות המיסים צריכה להכיר בזה שהיה הפסד של 25%, הרשות לעסקים קטנים צריכה זה, ועוברים איזה מנגנון ואחר כך מקבלים.

אריה מכלוף דרעי: אני יודע שהוא קצת מסובך, אבל עכשיו שמעתי שהוא התחיל לזרום כבר, אני מקווה שזה יזרום.

אריה מכלוף דרעי: אני רק חתמתי על התקנות, אבל הביצוע נעשה על ידי משרד הכלכלה, אולי כדאי לשמוע מהם יותר.

אריה מכלוף דרעי: לגבי ה-700 מיליון, גם מה שחברת הכנסת יוליה וגם מה שאת אמרת.

אריה מכלוף דרעי: לגבי שופרסל, הסברתי לך שאלה הנתונים שקיבלתי, שיש שם פריסה של 1,000 עסקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שכדאי שהפריסה הזו תתפרסם.

אריה מכלוף דרעי: כן, ודאי, ודאי.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו מתחילים בקמפיין, אז הכול יהיה מפורסם.

אריה מכלוף דרעי: למה אני מתעסק בזה?

אריה מכלוף דרעי: קודם כל אני מתעסק בזה כיוון שאני העליתי את הנושא הזה.

אריה מכלוף דרעי: אני ראיתי שכל האוכלוסיות מקבלות מענה והאוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל, שהיא לא בחל"ת, לא מקבלת עזרה ולכן הצעתי לשר האוצר ולראש הממשלה לתת, לא כסף, אלא לתת בצורה של כרטיסים חכמים, לתת לאנשים אפשרות של עזרה במזון או במוצרים אחרים שנותנים ברשתות המזון.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו לא מתכוונים לבצע את זה, מי שיבצע את זה אלה הרשויות המקומיות.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו לא מחלקים, הרשויות המקומיות בקריטריונים ברורים של הכנסה, של הנחות בארנונה, של קשישים, שורה שלמה של קריטריונים שאושרו על ידי משרד המשפטים.

יוליה מלינובסקי: מה תפקידך בכל העסק?

אריה מכלוף דרעי: שום דבר, להביא את הכסף סך הכול, מהש אף אחד אחר לא עשה.

יוליה מלינובסקי: ומי בנה קריטריונים?

אריה מכלוף דרעי: היועצים המשפטיים במשפטים המשפטים, משרד הפנים, הרשויות המקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הייתה ביקורת לגבי הנתון הזה של הנחה בארנונה כי יש מקומות שלא משלמים ארנונה ופשוט לא נופלים ב - - -

אריה מכלוף דרעי: אז יש ועדת חריגים שמי שלא קיבל פטור מארנונה, בגלל נניח שאין לו נכס, אבל הוא יכול לעמוד במבחן הכנסה גם הוא יקבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת, ואני חייבת להגיד את זה, אתה יודע שהייתה לי ביקורת גם מהבחינה של זה, אבל אני לא אכנס פה לעניין של מה קונים עם הדבר הזה, אבל באמת יש ארגונים שכל כך מושרשים, 'לקט ישראל', 'לתת', שמכירים את הסוגיה הזאת והם לא מקבלים כלום, אין להם שום תקציבים.

אריה מכלוף דרעי: סליחה, אנחנו לא רוצים לחלק נדבות, עם כל הכבוד, לאנשים שיעמדו בלשכות רווחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אבל יש אפשרות, 'לקט ישראל' יודעים על כל שקל להביא כפול חמש.

אריה מכלוף דרעי: אבל עם כל הכבוד אני לא רוצה את התורים הארוכים או את החלוקה לנזקקים.

אריה מכלוף דרעי: אני רוצה שאנשים יקבלו בצורה אוטומטית.

אריה מכלוף דרעי: כל מי שעומד במבחן הכנסה ובעירייה יודעים בלחיצת כפתור את הקריטריונים הברורים יוכל לקבל על ידי החברה הזאת כרטיסים חכמים שיזינו את זה כל חודש-חודשיים ויקבלו את זה בצורה מכובדת.

אריה מכלוף דרעי: עם כל הכבוד, או משרד הרווחה או משרד אחר, זה חשוב מאוד, אלה אנשים שמטופלים על ידי לשכות רווחה ויש עוד אוכלוסיות גדולות מאוד שלא מטופלות על ידי לשכות רווחה - - -

יוליה מלינובסקי: כמה אנשים אתה מעריך התוכנית?

אריה מכלוף דרעי: כ-150,000 משפחות אנחנו מעריכים ויכול להיות שזה יגדל גם.

יוליה מלינובסקי: 150,000 משפחות.

אריה מכלוף דרעי: הלאה.

אריה מכלוף דרעי: לגבי העצמת נשים, יוליה.

יוליה מלינובסקי: אתה בעצם הכיס, אתה ארנק, אתה מעביר כסף, אתה לא נוגע בעניין הזה.

יוליה מלינובסקי: לא יהיה כתוב השר דרעי מחלק עכשיו מזון.

אריה מכלוף דרעי: אני מבין שזה מפריע לך מאוד.

יוליה מלינובסקי: לא, כי יש על זה ביקורת גדולה.

אריה מכלוף דרעי: אני מבין שזה כואב לכם מאוד - -

יוליה מלינובסקי: לא, לא כואב.

אריה מכלוף דרעי: - - אבל תדעי לך שגם חלק גדול מעולי ברית המועצות יקבלו בזה.

יוליה מלינובסקי: מה זה קשור?

יוליה מלינובסקי: כואב לך כנראה.

אריה מכלוף דרעי: לא, לי לא, חלילה וחס.

יוליה מלינובסקי: אז עזוב את זה.

יוליה מלינובסקי: אני לא העליתי את זה.

אריה מכלוף דרעי: חלילה וחס.

יוליה מלינובסקי: אני רק לא רוצה שהתוכנית – יש על זה ביקורת רבה ואתה כמובן מכיר את זה ואומרים שפשוט זה כלי פוליטי שלך עכשיו, אז אני שואלת שאלה אמיתית בפרצוף, אתה הולך להשתמש בזה ככלי פוליטי עכשיו?

אריה מכלוף דרעי: נתתי לך את התשובה הטובה ביותר שיכולה להיות, השלטון המקומי יחלק את הדברים הללו בקריטריונים שאושרו על ידי משרד המשפטים, שאושרו על ידי כל הגורמים, זה דבר הכי שקוף, הכי גלוי שיכול להיות וזו עזרה לשכבות החלשות שעד היום לא קיבלו תשובה, עם כל הכבוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו פשוט אומרים שיש מנגנונים שכבר מקצועיים בזה.

אריה מכלוף דרעי: שחילקו שישה מיליארד שקל לכל עם ישראל, לעשירים.

יוליה מלינובסקי: זה לא היה חכם ביותר.

אריה מכלוף דרעי: אוקיי, יפה, לא שמעתי את הביקורת הגדולה.

יוליה מלינובסקי: בוודאי שכן.

אריה מכלוף דרעי: וכשמחלקים עכשיו כסף - -

יוליה מלינובסקי: בוודאי שכן, אנחנו אמרנו כל הזמן שזה הדבר הטיפשי ביותר שעשו.

אריה מכלוף דרעי: - - שמיועד לאוכלוסייה הכי חלשה, הכי מוחלשת, שאין להם אפילו איך לקנות את המוצרים הכי בסיסיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הביקורת היא לא על החלוקה לאוכלוסייה חלשה, הביקורת היא רק האם זה נעשה בצורה המיטבית.

משה ארבל: הביקורת היא שהשר דרעי העז לעשות מעשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, ממש לא.

יוליה מלינובסקי: לא, אנחנו לא מצליחים להבין מה משרד הפנים קשור לתוכנית סיוע במזון.

אריה מכלוף דרעי: אני שר בממשלה, סליחה, ואני ראיתי שהמדינה מחלקת מאות מיליארדים מבורכים לכל האוכלוסיות ואת האוכלוסייה הכי מוחלשת שבעולם, להם לא נתנו סיוע שמתאים להם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל יש ארגונים שעושים את זה כל הזמן.

אריה מכלוף דרעי: האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה החרדית, האוכלוסייה של העולים החדשים.

אריה מכלוף דרעי: יש אוכלוסיות מאוד מוחלשות שהן לא עומדות בתור בלשכות הרווחה, הם לא מטופלים על ידי עובדים סוציאליים, אבל להם אף אחד שם לא דאג, כי הם לא נופלים בקריטריונים של חל"ת או עסקים קטנים או עצמאיים.

יוליה מלינובסקי: אולי הם פשוט לא עובדים.

אריה מכלוף דרעי: ולכן עם כל הכבוד אני דאגתי כשר בממשלה.

אריה מכלוף דרעי: והיות שאני חסיד של השיטה של לעבור בלי בירוקרטיה והדרך הטובה ביותר זה הרשות המקומית.

אריה מכלוף דרעי: הרשות המקומית היא כלי הביצוע הטוב ביותר.

אריה מכלוף דרעי: כמו שאמר רם, כשהעברנו את הארנונה דרך הרשויות המקומיות זה היה דבר שהתבצע מכל החבילות של הסיוע, מי שקיבל ב-100% את הסיוע זה עסקים, תשאלו את העסקים, ההנחה בארנונה בגל הראשון זה היה הדבר שהם קיבלו במלואו.

אריה מכלוף דרעי: אותו דבר גם כאן, כל מי שזכאי בקריטריונים יקבל ישירות מהרשות המקומית דרך החברה שזכתה במכרז.

אריה מכלוף דרעי: זה יהיה ללא מגע יד של אף אחד, לא אני ולא יוליה ולא מיקי יכולים להחליט מי יקבל ומי לא יקבל.

אריה מכלוף דרעי: יש קריטריונים ברורים וכולם יקבלו.

אריה מכלוף דרעי: כל מי שנופל בקריטריונים והרחבנו את השורה לאור הערות שקיבלנו עם קשישים שהם לא נמצאים בהנחה הזאת ועם, כמו שאמרה מיקי, כאלה שאין להם נכסים או שהם גרים בשכירות ולא קיבלו הנחה בארנונה.

אריה מכלוף דרעי: כל זה הכנסנו, השתדלנו להרחיב כמה שאפשר את הדברים הללו.

אריה מכלוף דרעי: אני חושב שמדינת ישראל יכולה להתגאות בכך שעם כל העזרה הגדולה שהיא נתנה היא לא שכחה גם את החלש שאין לו לובי ואין לו מי שיעשה לו את העבודה הזאת.

אריה מכלוף דרעי: הלאה, לגבי העצמת נשים בשלטון המקומי.

אריה מכלוף דרעי: מה שאני התכוונתי לומר, מה שאמר מרדכי כהן, אם אני לא טועה, שהיום יש לנו במשרד הפנים ביחד עם השלטון המקומי, המנהלת גלית בידרמן, שהיא מנהלת אצלנו של כל ההון האנושי, איך נקרא התפקיד שלה?

משה ארבל: בקרת הון אנושי בשלטון המקומי.

אריה מכלוף דרעי: אחד מהאגפים הכי גדולים אצלנו במשרד.

אריה מכלוף דרעי: היא היום ארגנה ביחד עם מרדכי יום העצמה לנשים בשלטון המקומי ובמשרד הפנים.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו משתדלים לעשות מה שעשינו במשרד הפנים, שזה קצת איזון לשלטון המקומי, 70% מהעובדים אצלנו במשרד הפנים הם נשים.

יוליה מלינובסקי: זוטרות.

אריה מכלוף דרעי: אז חכי, אולי תיתני לי.

אריה מכלוף דרעי: בואי, יוליה, באמת קצת צניעות כשאת מדברת.

אריה מכלוף דרעי: תני לי לסיים את המשפט ותביני מה שאני אומר.

אריה מכלוף דרעי: מתוך המִנהלים שיש לנו, יש לנו ארבעה או חמישה מִנהלים, יושבת פה מנהלת מינהל, אדית, יושבת פה מנהל מינהל התכנון, המנכ"לית של מינהל התכנון, יש לנו עוד שלוש מנהלות מחוזות, יש לנו עוד מנהלת מינהל במשרד הפנים.

אריה מכלוף דרעי: העובדים הכי בכירים שיש במשרד הן מנהלות ואנחנו מנסים שגם בשלטון המקומי יהיה אותו דבר.

אריה מכלוף דרעי: זו הייתה המטרה של היום שאנחנו עושים, כדי לאתר ולדחוף לנשים בשלטון המקומי להגיע למשרות הבכירות ולא למשרות הזוטרות בעניין הזה כאן.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו משתדלים לעשות מה שאנחנו יכולים לעשות.

יוליה מלינובסקי: מה עם נבחרות הציבור?

יוליה מלינובסקי: כמה מתוך 4,500 נבחרי ציבור יש נשים?

אדית בר: אם תרצה שאני אתייחס לזה, השר.

אוסאמה סעדי: אבל זה לא קשור לשר, זה בחירות, אני לא מבין.

משה ארבל: הוועדה שהשר הקים לחיזוק נשים בשלטון המקומי, סגנית שר הפנים פאינה קירשנבאום לא הקימה.

אדית בר: השר, אם תרצה שאני אתייחס לנתון לגבי זה.

משה ארבל: זו ועדה שעשתה עבודה חשובה מאוד לחיזוק - - -

אריה מכלוף דרעי: מה זה, אדית?

אדית בר: אם תרצה שאני אתייחס לנתון לגבי זה.

אדית בר: אנחנו לא מנסים להציג תמונה חיובית, יש 635 חברות מועצה בלבד מתוך 3,600, אבל בהנחיית השר אנחנו לא מפסיקים לפעול בנושא, לדוגמה לפני שבועיים חנכנו בשיתוף עמותת כ"ן מדרשה שאמורה גם לתת כלים לחברות המועצה המכהנות וגם לעודד נשים נוספות להיכנס לתחום.

אדית בר: בנוסף, מה שהשר אמר לגבי ייצוג נשים, המצב הוא לא טוב, נקודה.

אדית בר: יכולנו לטמון את הראש בחול, אבל לא, לאור מדיניות השר אנחנו עושים את כל מה שאנחנו יכולים לעשות, גם באמצעות כלים, גם באמצעות חקיקה שמעודדת ומתמרצת כלכלית רשימות שיהיה להם ייצוג של למעלה משליש נשים וגם באמצעות ועדות - - -

יוליה מלינובסקי: יש דבר כזה?

יוליה מלינובסקי: זה משהו מעניין.

אדית בר: אדית, אולי תציגי את עצמך בשביל הפרוטוקול.

אדית בר: שומעים פתאום איזה קול של אישה מדברת.

אדית בר: אדית בר, מנהלת מינהל הפיתוח ויו"ר הוותמ"ל.

אדית בר: לגבי תיקון החקיקה, כן, הוא עבר כבר לפני כמה שנים.

אדית בר: הוא נכנס לתוקף רק בבחירות האחרונות כשכל המטרה של תיקון החקיקה זה לתמרץ כלכלית רשימות שבהן יהיה ייצוג של למעלה משליש נשים.

אדית בר: ובנוסף, אנחנו לא חושבים שפה ייגמר, אנחנו חושבים שהבעיה היא בתמרוץ נשים בכלל להיכנס לתחום ובמתן כלים לאותן נשים שכבר בחרו, וזו בדיוק הייתה אחת הדוגמאות של המדרשה.

אדית בר: אני אשמח לתת לך פרטים אם תרצי.

יוליה מלינובסקי: אני ממליצה, גברתי, להשתמש בחברי הכנסת ש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, כבוד השר.

אוסאמה סעדי: כבוד השר, אם אתה יכול לענות לי, כי אני מנהל ועדה עכשיו ב-12:00.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בדיוק.

יוליה מלינובסקי: הוא הבטיח עד שתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם דיברנו על החלשים בחברה, היום זה זכויות בעלי החיים ותמר ואני, מחכים לנו במזנון הכנסת עם ארוחה טבעונית, אתה מוזמן.

תמר זנדברג: נכון, אני רוצה להזמין את כולם להגיע עכשיו, בחצי השעה הקרובה, למזנון הכנסת, למזנון הח"כים.

תמר זנדברג: זה בכל המזנונים, אבל אותנו תפגשו במזנון הח"כים לארוחת 'לא מזון מהחי', ארוחה טבעונית.

אוסאמה סעדי: תמר, תאכלי את המנה שלי.

תמר זנדברג: לא, אוסאמה, דירבאלאק, אתה עכשיו בא.

תמר זנדברג: זו פעם רביעית שאנחנו עושים את זה.

אוסאמה סעדי: לא, יש לי ועדה.

תמר זנדברג: החוק, מי שמספר איזה בדיחה בא לאכול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש עוד עשר דקות לכבוד השר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה.

אריה מכלוף דרעי: לגבי בתי אבות, עובדים.

אריה מכלוף דרעי: משרד הפנים היה הראשון שהרים את הכפפה ובעבודה שלוקחת בדרך כלל שנה וחצי-שנתיים כדי להגיע להסכם עם מדינות להביא עובדים זרים לסיעוד, שלא הביאו עד היום במסגרת הסכמים כאלה, הגענו לכמה מדינות, הבאנו, אישרנו, משרד החוץ, פטרתי את בתי האבות מאגרה, שזה כ-9,000 שקל לשנה, כדי לעזור בשנה של הקורונה.

אריה מכלוף דרעי: לצערי משרד האוצר, שאמור לחתום איתי ביחד לא חתם, אבל הגענו למתווה חדש.

אריה מכלוף דרעי: במקום פטור מאגרה משרד האוצר ישפה את בתי האבות.

אריה מכלוף דרעי: מבחינת משרד הפנים עשינו את הכול, לצערי הרב, שלמה, אולי אתה יודע לעדכן במשפט איפה זה עומד היום, זה בטח לא במשרד הפנים, יש פה גם את משרד הרווחה.

יוליה מלינובסקי: אתם עשיתם את שלכם?

שלמה מור יוסף: זה עומד עכשיו רק על דבר אחד, יש היטל מס הכנסה של 20%, זו אחריות משרד האוצר ומס הכנסה, הם מבקשים לפטור אותם מההיטל הזה.

שלמה מור יוסף: היה על זה דיון והוחלט שתוך שבועיים יסכמו את הנושא.

אריה מכלוף דרעי: וחבל, העובדים מחכים שם וחבל.

שלמה מור יוסף: זה הנושא שנתקע, זה לא קשור אלינו.

יוליה מלינובסקי: אבל זה לא חונה אצלכם?

שלמה מור יוסף: אצלנו גמרנו את ההסכמים הבילטרליים, אנחנו מוכנים להפעיל את זה.

אריה מכלוף דרעי: לגבי כפר כנא, אם מרדכי או אדית, את יודעת לגבי כפר כנא איפה זה עומד?

אדית בר: כן.

אדית בר: אכן הוגשה לך המלצת ועדת גבולות לפני כשנתיים, אבל לצערנו לאור הבחירות לא יכולת לקבל החלטה, רק החל מיוני האחרון יכולת לקבל החלטה.

אדית בר: הייתה יוזמה של הלשכה המשפטית לאחד את כל התקנות, כמו שחבר הכנסת ציין, ועל כן כל ההחלטות, לא רק של כפר כנא, עצרו עד לקבלת מדיניות השר והחלטה האם נוכל לקדם את החקיקה בכנסת.

אדית בר: אנחנו נציג לשר את הנושא ואתה תקבל החלטה האם תרצה להתקדם עם הוועדה או לקדם מדיניות כוללת.

אוסאמה סעדי: יש שם ועדה משנים, הכול מוכן, חבל לקשור את זה.

אדית בר: ואם תרצה שאני אתייחס גם לירכא.

אוסאמה סעדי: לטיפולך, אני סומך עליך.

אוסאמה סעדי: תודה.

אריה מכלוף דרעי: לגבי משרד נגב גליל, פריפריה, שהוא עושה עבודה - - -

יוליה מלינובסקי: אולי אם יש לנו כמה דקות, חירום קורונה, כי זה עכשיו הכי חשוב, למה לא דרשת שכל החירום הזה יעבוד - - -

תמר זנדברג: יוליה, יש עוד שאלות.

יוליה מלינובסקי: כן, סליחה.

יוליה מלינובסקי: לא, חירום קורונה זה דווקא - - -

תמר זנדברג: בסדר, לכולנו השאלות חשובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה, אם תוכל באמת להתייחס לשאלות של תמר, היא צריכה ללכת לאירוע.

אריה מכלוף דרעי: אז רגע, שלמה, אם אתה יכול עכשיו לענות לתמר, יש כמה נושאים שקשורים ככה, מבקשי מקלט, בריאות ורווחה, מאגר ביומטרי, פנים או אצבעות, מתווה האו"ם, בני זוג ואיחוד משפחות.

אריה מכלוף דרעי: תענה בבקשה.

שלמה מור יוסף: אז אני אגיד כמה דברים, יש דברים שקשורים בנו, יש דברים שקשורים למדיניות.

שלמה מור יוסף: הנושא של הפליטים או מבקשי המקלט, לא משנה באיזה שם מתייחסים אליהם בנקודת הזמן הזאת, מאריתריאה וסודן.

שלמה מור יוסף: אנחנו בצד שלנו הורדנו את כל הבירוקרטיה, הארכנו להם אוטומטית את כל התנאים.

שלמה מור יוסף: משרד הבריאות נתן להם אפשרות לקבל את כל הבדיקות בחינם כמובן.

שלמה מור יוסף: אנחנו התחייבנו, מה שאנחנו בדרך כלל עושים, לא להיכנס לתוך המתחמים האלה של הבריאות ואם מישהו בא לשם לא לפגוע בו או לא לתפוס אותו או לא להתעסק איתו.

שלמה מור יוסף: זה מהצד הזה.

שלמה מור יוסף: מהצד השני, כשהיה צורך בבידוד ולא היו להם תנאי בידוד הם קיבלו בידוד מדינתי ללא תשלום, כך שזה בצד של ההתמודדות עם הקורונה.

שלמה מור יוסף: בצד של המדיניות, מה עושים, האם נותנים להם זכויות רפואיות, האם נותנים להם זכויות רווחה, זה עניין של מדיניות הממשלה.

שלמה מור יוסף: בזמנו הממשלה מינתה ועדה שאני הייתי בראשה רק למקרי הקצה, הגשנו את ההמלצות למשרד הרווחה שצריך להפעיל אותן, אבל זה רק למקרי הקצה.

שלמה מור יוסף: באופן רחב זה, כמו שאת יודעת, עניין של מדיניות שהממשלה צריכה להחליט.

תמר זנדברג: לא, לכן השאלה שלי לשר, כי זה כבר שנתיים בין הכיסאות ומצבם עוד מחמיר בקורונה.

שלמה מור יוסף: אבל זה לא במנדט של משרד הפנים.

אריה מכלוף דרעי: תענה מה שאתה, אני אענה על זה.

שלמה מור יוסף: זה לא במשרד הפנים, זה במשרד הרווחה, כולל סידור תקציבי שהיה לצורך העניין הזה.

שלמה מור יוסף: לגבי הנושא של המאגר הביומטרי, בעקבות השאלה פנים או טביעות אצבע, השר עומד למנות ועדה בראשות איש בכיר ביותר שתבוא אליו עם מסקנות.

שלמה מור יוסף: האריכו את זה בינתיים בשנה ובמהלך השנה הזאת השר יקבל את ההחלטה.

אריה מכלוף דרעי: אבל הנטייה היא, רם, מה פירוש הנטייה?

אריה מכלוף דרעי: זה למעשה אפשר לומר החלטה עקרונית, שאנחנו עוברים לטביעת פנים כיוון שהטכנולוגיה מאוד משתפרת.

אריה מכלוף דרעי: אני כבר נתתי הוראה, שלמה, זה לא קשור לצוות שאני מקים, אני נתתי הנחיה, וכדאי לחדד את זה פה, לרשות ההגירה, למאגר הביומטרי, לראשות המאגר אצלנו, להתחיל לרכוש את המנוע, את כל מה שצריך, זה לוקח זמן התארגנות, הציעו לנו גם עזרה, אני אגיד לכם עוד מעט, מגופים אחרים.

תמר זנדברג: להוציא את טביעת האצבע?

אריה מכלוף דרעי: כן.

תמר זנדברג: ומה יהיה עם המאגר שכבר נאגר?

שלמה מור יוסף: זו שאלה נוספת.

אריה מכלוף דרעי: בואו קודם כל נגיע לזה.

אריה מכלוף דרעי: נגיע לזה קודם כל ושנהיה – אבל מה?

אריה מכלוף דרעי: היות שעלו טענות שזה לא מספיק מושלם אז הקמתי את הצוות הזה שייתן לנו – בינתיים הארכנו את זה לשנה, אבל אנחנו מתחילים להיערך לקראת זה שיהיה פנים, בגלל הטכנולוגיה שלא הייתה לפני כמה שנים.

יוליה מלינובסקי: אדוני השר, זה נושא באמת מאוד רגיש, רשות הסייבר בעניינים פה?

יוליה מלינובסקי: לאור הפריצה שהייתה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוליה, לא נפתח שאלה חדשה, יש פה שאלות שלא נענו.

יוליה מלינובסקי: לא, זה סיפור סיפור, המאגר הזה זה סיפור בפני עצמו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אני מבקשת.

אריה מכלוף דרעי: המאגר הכי בטוח שיש במדינת ישראל זה המאגר שלנו.

אריה מכלוף דרעי: גם הם אומרים את זה, אבל זה לא קשור, באמת זה סיפור.

יוליה מלינובסקי: אני אדבר על זה אחר כך.

שלמה מור יוסף: הנושא הנוכחי עכשיו של איחוד משפחות.

שלמה מור יוסף: אז באמת התחלנו מאוד צר ולאט לאט אנחנו מרחיבים.

שלמה מור יוסף: רק אתמול השר אישר לנו שאם בן הזוג, אנחנו בהתחלה אמרנו שהוא צריך להיות פה 180 יום בשנתיים האחרונות, ירדנו ל-90 יום, השר אתמול אישר לנו שזה יהיה רק 60 יום, כך שאנחנו מנסים למצוא כל דרך.

שלמה מור יוסף: התחלנו עם נשואים, עברנו לידועים בציבור, הגמשנו גם את הקריטריונים איך קובעים ידועים בציבור.

שלמה מור יוסף: אז אנחנו באמת מנסים לזוגות שהם אמיתיים ורק לא רשומים או לא - - -

אריה מכלוף דרעי: תמר, רק שתדעי דבר אחד, האינטרס שלנו כמשרד הפנים שכמה שיותר יהיו כניסות ויציאות לישראל.

אריה מכלוף דרעי: תבינו, אנחנו גם בקרי הגבול, יש לנו המון עובדים שם, אנחנו רוצים שהכול יחיה ויעבוד.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו רוצים לחזור לרמה של 2019, ש-11, 12, 13 מיליון איש ייכנסו וייצאו.

תמר זנדברג: לא, זה בסדר, יש קורונה וזה ברור.

אריה מכלוף דרעי: לא, לצערי יש קורונה ואנחנו אמורים לבצע את מדיניות הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אבל לפעמים אנחנו נתקלים במקרים שזה ממש סוג של - - -

אריה מכלוף דרעי: מיקי, אנחנו לא מיומנים בעניין הזה, אנחנו תוך כדי תנועה משפרים את עצמנו כל הזמן לפי הבקשות ומצד שני עושים גם איזונים.

אריה מכלוף דרעי: אז לכן כל הערה, לוקח קצת, אבל אנחנו משפרים את עצמנו.

תמר זנדברג: אני אמרתי ואני חייבת לומר שבאמת אנחנו עובדים מצוין מול מינהל האוכלוסין, פרופ' שלמה מור יוסף, בנושא, פשוט חבל לנו כחברי כנסת שאנחנו צריכים להתערב כדי שדברים - - -

אריה מכלוף דרעי: לא, זה התפקיד שלכם גם.

שלמה מור יוסף: אנחנו כל הזמן משנים, אתם תראו ממה התחלנו.

תמר זנדברג: באמת באמת בנושא הזה אני משבחת.

יוליה מלינובסקי: כן, יש שיפור חד משמעי ממה שהיה מלכתחילה.

יוליה מלינובסקי: זה עוד לא מושלם, אבל - - -

תמר זנדברג: יש שיפור, אבל – בעיקר מול הקונסוליות אגב.

שלמה מור יוסף: הנושא האחרון, אני חושב שהתייחסת, אדוני חבר הכנסת, להוראת השעה.

ג'אבר עסאקלה: לא, אני שאלתי על חוק האזרחות, על איחוד משפחות.

אריה מכלוף דרעי: כן, הוראת השעה מ-2003.

שלמה מור יוסף: זאת הוראת השעה שהממשלה החליטה שמאריכים אותה כל שנה, שגורמי הביטחון מעורבים בקבלת ההחלטה, זה נמצא תחת ביקורת של בית המשפט העליון.

שלמה מור יוסף: זה גם החלטת מדיניות, זו לא החלטה משרדית.

אריה מכלוף דרעי: לגבי ועדת גבולות, אני חייב להתייחס לחבר הכנסת הנכבד שמאזין לנו ברוב קשב.

אריה מכלוף דרעי: ועדת הגבולות, קודם כל אני מסכים, אין דבר מושלם ואני מבין שכל החלטה אף אחד לא מרוצה ממנה, מי שאתה לוקח ממנו ומי שאתה נותן לו.

אריה מכלוף דרעי: מי שאתה נותן לו אומר שלא נתת מספיק, ומי שלקחת ממנו אומר שלקחת ממנו יותר מדי.

אריה מכלוף דרעי: תבינו שעד לפני חמש שנים הייתה הפקרות טוטאלית.

אריה מכלוף דרעי: עשינו דבר שהוא מהפכה בתחום הזה.

אריה מכלוף דרעי: שש ועדות גבולות שעובדות בצורה הכי שקופה עם אנשי המקצוע הכי טובים שיכולים להיות.

אריה מכלוף דרעי: היום אני הולך לשבת, אדית, זו כבר פעם השנייה השבוע, עשרות שעות, אנחנו יושבים כדי לקבל החלטות וכדי לקדם.

אריה מכלוף דרעי: זו מהפכה.

אריה מכלוף דרעי: אם ראיתם את המספרים, מדובר פה על היקפים אדירים של דונמים שעברו מכאן לשם.

אריה מכלוף דרעי: אני לא אכנס פרטנית כי זה מעין שיפוטי כזה וזה הכול אחר כך נתקף בבית המשפט, אני לא אצדיק למה ככה ולמה ככה.

אריה מכלוף דרעי: תאמין לי שהסיפור שהזכרת, למשל, של ירכא, אני מבין.

אריה מכלוף דרעי: צריך להסתכל.

אריה מכלוף דרעי: יש ועדה שישבה על זה, יש מנכ"ל שישב על זה וההמלצה היא איזון.

אריה מכלוף דרעי: משגב לא נמצאת עשרות קילומטרים, משגב נמצאת עשרות מטרים מירכא.

אריה מכלוף דרעי: מועצה אזורית, התחום שלה הוא גדול.

ג'אבר עסאקלה: 200,000 דונם.

אריה מכלוף דרעי: אוקיי, בסדר.

אריה מכלוף דרעי: בסך הכול תסתכלו על כלל התמונה, כלל התמונה, תראו כמה ברשויות המיעוטים התווספו להם שטח גלילי ושטחי שיפוט, כמה חלוקת הכנסות נעשתה.

אריה מכלוף דרעי: רק השבוע חילקנו מרשות תעשייתית נאות חובב, כמה?

אריה מכלוף דרעי: 11 מיליון שקל?

אדית בר: 20, אם מחשבים גם את - - -

אריה מכלוף דרעי: 20 מיליון שקל חילקנו כשכמעט הכול זה לרשויות הבדואיות מסביב שעד היום לא נהנו מפרוטה אחת מזה.

אריה מכלוף דרעי: לקחנו מהתעשייתיים וחילקנו אותם.

אריה מכלוף דרעי: אני יכול להביא עוד הרבה דוגמאות לעניין.

אריה מכלוף דרעי: לכן צריך להסתכל.

אריה מכלוף דרעי: לעולם אף אחד לא יהיה מרוצה, כשמישהו רוצה 19,000 דונם שייתנו לו ונתנו לו 1,000 דונם אז הוא לא מרוצה, אבל אם תראה מה זה 1,000 דונם לעומת רשות שהיו לה סך הכול עד עכשיו 3,000 דונם, אז הוספנו לה שליש.

ג'אבר עסאקלה: השאלה היא בין המועצות האזוריות והמועצות המקומיות.

ג'אבר עסאקלה: המועצות האזוריות שולטות על השטחים, מתרחבות והיישובים נחנקים, פשוט נחנקים.

אריה מכלוף דרעי: בשביל זה הקמנו את ועדות הגבולות הללו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המנכ"ל ביקש להעיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מרדכי.

מרדכי כהן: אני רק רוצה להגיד משהו לגבי ועדות גבולות.

מרדכי כהן: מועצות אזוריות, יש איתן דיאלוג אמיתי וכן.

מרדכי כהן: זו לא המציאות שהייתה בעבר שמועצות אזוריות מתנגדות.

מרדכי כהן: שימו לב לנתון, במרבית ההמלצות של הוועדות הגיאוגרפיות המועצות האזוריות מגיעות להסכמה עם העיריות ועם המועצות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל, מרדכי, יש גם מקרים שיש - - -

מרדכי כהן: זה רק תוצאה של הקמת ועדות הגבולות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם ביואב וגם ב - - -

מרדכי כהן: להציג את המועצות האזוריות כלעומתיות זה לא נכון.

מרדכי כהן: יש איתם שיתוף פעולה נהדר.

מרדכי כהן: יש את המקרים שהם עם קונפליקט מאוד קשה שהשר הזכיר קודם, אבל גם בעניין של המועצות האזוריות חל שיפור אדיר ביחס למה שהיה בעבר.

ג'אבר עסאקלה: אני לא אהפוך אותם לאויבים שלי, אבל אני חושב שהסמכות היא בידיים שלכם.

אריה מכלוף דרעי: תיקח את מועצה אזורית עמק יזרעאל, רק בשבועיים-שלושה האחרונים אני כבר הכרעתי בחמש-שש ועדות גבולות.

אריה מכלוף דרעי: היא מוקפת מכל היישובים וברצון היא פחות או יותר מגיעה להבנה, מקצרת לנו המון הליכים.

אריה מכלוף דרעי: אבל לא בכל דבר.

אריה מכלוף דרעי: כשאין ברירה אנחנו מכריעים.

רם בן ברק: עמק יזרעאל זה עמק יזרעאל, אדוני השר.

רם בן ברק: מה לעשות.

אריה מכלוף דרעי: בסדר, אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלה אחרונה.

אריה מכלוף דרעי: יוליה, שאלה אחרונה שיוליה רצתה שאני אתייחס.

אריה מכלוף דרעי: אני לא אבקר את חבריי בממשלה, אבל מתחילת הגל הראשון במרץ, כשאני קיבלתי אחריות על המגזר הערבי ועל המגזר החרדי, הרשויות המקומיות ומשרד הפנים נרתמו בכל האופן.

אריה מכלוף דרעי: כשהתחיל הגל השני אני המלצתי, זה נמצא בפרוטוקולים, כשיפרסמו אותם פעם, לא פעם ולא פעמיים ולא שלוש ולא ארבע וגם עכשיו, לתת לשלטון המקומי לנהל את האירוע הזה כשהמדינה קובעת את המדיניות ואת הביצוע תיתנו לרשויות המקומיות.

אריה מכלוף דרעי: אין יותר טוב מראשי הרשויות המקומיות לבצע את הדברים האלה.

יוליה מלינובסקי: גם עכשיו אתה אומר את זה?

אריה מכלוף דרעי: גם עכשיו אני אומר.

אריה מכלוף דרעי: לצערי זה מחלחל לאט לאט לאט לאט.

אריה מכלוף דרעי: תוכנית הרמזור ואחרים זה חלק מהדברים האלה.

יוליה מלינובסקי: הרמזור כבר מת.

אריה מכלוף דרעי: אבל מה אני יכול לעשות, לצערי הרב, אם יש משרדי ממשלה, לא כולם מבינים את העוצמה של הרשויות המקומיות, לא כולם מכירים את כוח הביצוע שלהם.

אריה מכלוף דרעי: אנחנו מכירים במשרד הפנים, אולי אתם מכירים, את היית בשלטון המקומי, את יודעת את הכוח הזה.

אריה מכלוף דרעי: לצערי עדיין יש משרדי ממשלה או גופים אחרים שחושבים אחרת.

אריה מכלוף דרעי: אבל יחד עם זאת, פיקוד העורף ומשרד הביטחון ואנחנו עובדים מאוד חזק עם הרשויות.

אריה מכלוף דרעי: גם עכשיו הרשויות המקומיות בחזית ואת רוב העבודה עושות הרשויות המקומיות, לא עם מספיק סמכויות, אבל עם יותר עבודה.

יוליה מלינובסקי: נכון.

אריה מכלוף דרעי: וצריך לתת להם יותר סמכויות, לתת להם בונוסים וזה יעבוד הרבה יותר טוב.

אריה מכלוף דרעי: אני מקווה שלא יהיה גל שלישי, שלא נצטרך להתנסות בזה עוד הפעם.

יוליה מלינובסקי: אומרים שאנחנו עכשיו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לסיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה באמת להודות לך, אדוני השר, על זה שהגעת לכאן ובאמת הקדשת את הזמן וענית לשאלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש, אני בטוחה, עוד הרבה מאוד שאלות, גם לי, אני אעביר לך את כל מה שהספקתי כי נתתי לחברי הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו לומדים פה מהמפגש הזה זה עד כמה חשובה רציפות שלטונית ולצערי הרב זה לא משהו שאנחנו חווים בשנתיים האחרונות וכשמגיע שר שנמצא הרבה שנים במשרד שלו ומכיר אותו לפני ולפנים, גם אם יכולות להיות לי ביקורות או דברים שאני לא רואה איתכם לגמרי עין בעין, אבל המקצועיות זה דבר שהוא חשוב מאוד בתחום הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לצערי הרב במצב הפוליטי שאנחנו נמצאים בו אנחנו לא מגיעים למצב ששרים הם מקצועיים ומכירים את התחום שלהם כמו שאתה מכיר אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה יתרון מאוד מאוד גדול וחבל שאנחנו לא מצליחים לקיים את הרציפות הזאת.

אריה מכלוף דרעי: אז אני מציע, מיקי, ברשותך, בואו נוציא הודעת סיכום של יושבת ראש הוועדה ושר הפנים שקוראים לראש הממשלה ולשר הביטחון בני גנץ להמשיך להחזיק את הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני השר, אני מציעה שלא ניכנס.

רם בן ברק: אדוני השר, אתה ערב להסכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה ערב, היית אמור לגרום לזה שזה יקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למרבה הצער זה לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מודה לך.