ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 156, 2020-12-13 10:00

יעקב אשר: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יעקב אשר: על סדר היום: צווי עיריות (עבירות קנס) של מספר רשויות מקומיות.

יעקב אשר: בכוונה עשיתי את הדיון היום, כדי שלא יהיה מצב שאם יהיו בחירות הרשויות האלו ייתקעו סיבוב נוסף ללא קנסות, ללא אפשרות לממש את חוקי העזר שהן טרחו עליהם הרבה שנים עד שאישרו אותם, עד שקיבלו אותם.

יעקב אשר: נתחיל בנתניה.

רות גרונדמן: אנחנו מדברים על החלת צו העיריות על חוק עזר לנתניה (מודעות ושלטים), התשע"ח-2018.

רות גרונדמן: אנחנו מעוניינים להחיל את צו העיריות על סעיפים מסוימים שרלוונטיים לקנסות.

אפרת חקאק: יש לכם עוד צו, שעניינו שתיית אלכוהול במקומות ציבוריים.

רות גרונדמן: את זה אני לא מכירה, אני אצטרך לבדוק.

יעקב אשר: תבדקי.

אפרת חקאק: בסעיף 16(3) כתוב כך: "ביקש אדם להציג שלט שהכיתוב בו הוא בשפה שאינה עברית, ייווסף לו כיתוב בעברית התופס שליש משטחו".

אפרת חקאק: אנחנו נשמח לדעת אם יש לכם צורך בעבירה הזאת.

אפרת חקאק: אני מבינה שלמשרד המשפטים ולמשרד הפנים אין בעיה.

אפרת חקאק: מכיוון שזאת עבירה שנוגעת לחופש הביטוי, אנחנו רוצים לדעת אם יש לכם צורך בכלל.

יעקב אשר: אם את יכולה להסביר לנו למה זה נועד.

רות גרונדמן: הכוונה שעל שלט שנכתב בשפה זרה יהיה גם כיתוב בעברית.

יעקב אשר: שלא יהיה מצב שיהיה איזה שהוא כיתוב על שלט שאין לו תרגום לעברית.

רות גרונדמן: שהשילוט יהיה שילוט ברור לכל.

רות גרונדמן: הקנס המבוקש פה הוא קנס נמוך משאר הקנסות.

יעקב אשר: משרד הפנים, יש לכם הערה על זה?

עלמא אלימלך: זאת מדיניות של הרשות.

שושי פרידמן-סומך: כשהתחילו להגיע פסקי דין שקובעים חובה של שפה מסוימת, המדיניות שלנו הייתה שזה לא אפשרי.

שושי פרידמן-סומך: הפשרה הייתה על ההוראה הזאת שקובעת שליש.

שושי פרידמן-סומך: ההוראה לא מחייבת את מרבית השלט להיות בעברית, אבל כמו שאמרה נציגת הרשות, היא מחייבת שיהיה תרגום לעברית.

שושי פרידמן-סומך: אגב, ברשויות ערביות אנחנו פוגשים את הוראת המראה של זה לגבי ערבית.

יעקב אשר: את לא רואה בזה בעיה מבחינת חופש ביטוי?

שושי פרידמן-סומך: אני חושבת שאפשר לחיות עם זה.

שושי פרידמן-סומך: זו לא בהכרח הוראה שהייתי יוזמת, אבל אני חושבת שאפשר לאפשר אותה במסגרת המדיניות של הרשות כל עוד אין הוראה שמחייבת לגבי רוב השלט.

אפרת חקאק: נשמח לדעת אם הם מבקשים גם את הצו השני.

יעקב אשר: תוכלי לברר במהלך הדיון לגבי הצו השני?

רות גרונדמן: כן, במידה ותהיה לי תשובה במהלך הישיבה.

רות גרונדמן: במידה ולא, נידרש רק לצו הזה.

יעקב אשר: אנחנו נאשר כרגע את הצו שמדבר על השילוט.

יעקב אשר: מי בעד אישור הקנסות של העיר נתניה, הצו שמדבר על השילוט?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: הצו אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לאל-טירה.

מוניר נאסר: עיריית אל-טירה מבקשת להחיל את צו העיריות (עבירות קנס) על חוק עזר שמירת איכות הסביבה שאושר במהלך שנת 2018.

יעקב אשר: יש לכם פיקוח, מפקחים?

מוניר נאסר: יש לנו מפקחים שעברו הכשרה, שעברו השתלמויות.

יעקב אשר: כמה מונה הפיקוח שלכם היום?

מוניר נאסר: האם אתה מתכוון למספר המפקחים?

יעקב אשר: כן.

מוניר נאסר: שלושה מפקחים.

מוניר נאסר: לקראת הקמת שיטור עירוני ייקלטו עוד מפקחים.

יעקב אשר: כמה תושבים יש באל-טירה?

מוניר נאסר: 27,000 תושבים.

יעקב אשר: מה גודל השטח המוניציפאלי?

מוניר נאסר: כ-10,000 דונם.

אוסאמה סעדי: אני רואה כאן סכומי קנס גבוהים בהשוואה למקומות אחרים, ואני מדבר על הקבוצה הראשונה של ה-730 שקל.

אוסאמה סעדי: נראה לי שאפשר קצת להקל בקנסות של הקבוצה הראשונה.

אפרת חקאק: לאלה שמתייחסים לסכנה הקנס של 730 הוא סטנדרטי לחלוטין.

אפרת חקאק: יש כאלה שהם באמת ברף העליון.

יעקב אשר: לטאטא זה לא סכנה.

יעקב אשר: אני יכול להבין אם מדובר במכשול או מפגע.

אוסאמה סעדי: אני מציע שבדברים שיש בהם סכנה לציבור נשאיר קנס של 730 שקלים.

אוסאמה סעדי: מוניר, תבדוק את זה עם ראש העיר או ממלא המקום.

יעקב אשר: יש פה נושא של להבעיר קוצים וצמחייה, שזה דבר שיכול להוות סכנה.

יעקב אשר: האם העבירה של הטאטוא הייתה קודם?

יעקב אשר: כמה הקנס שלה היה קודם?

אפרת חקאק: זאת פעם ראשונה.

מוניר נאסר: כן.

יעקב אשר: אני חושב שבדברים האלה צריך לעשות איזה שהוא ניסוי וטעייה, לא ללכת ישר על המספרים הגבוהים.

יעקב אשר: אני חושב שזה פוגע באכיפה, כי העירייה לא תוכל לתת כאלה סכומים על דברים שהם יחסית אזוטריים ולא כל כך מפחידים.

מוניר נאסר: יש הצעה על סכום מסוים?

אוסאמה סעדי: מוניר, אני מציע שלכל אלה בקבוצה הראשונה שאין לגביהם סכנה תשאירו את הקנס של ה-470 שקל.

עלמא אלימלך: יש סוגיות מסוימות שלפעמים הן מכת עיר והרשות לא מוצאת דרך אחרת להתמודד איתן.

עלמא אלימלך: הרשות צריכה להסביר מה הצורך לקבוע קנס גבוה בעניינים שלא יוצרים סכנה.

יעקב אשר: זה נראה פה שהקנס הגבוה הולך על הרבה מאוד דברים די בצורה רחבה.

יעקב אשר: מוניר, אני מציע שתתייעץ, כשההצעה שלנו היא לרדת בזה לדרגה היותר נמוכה – 475.

יעקב אשר: אתה יכול להוציא דברים שאתה חושב שצריכים להיות המנצנצים במיוחד, הדברים הכי חשובים.

מוניר נאסר: בסדר גמור, נתייעץ עם ראש העיר או ממלא המקום.

אפרת חקאק: מקובל להחריג את הפרעת הסדר שמופיעה בסעיף 60.

יעקב אשר: מה זו הפרעת סדר?

אפרת חקאק: "לא יעשה אדם מעשה בגן שיש בו כדי לגרום לסכנה, הפרעה, נזק לאדם או לבעל חיים וכו', או שיש בו להפר את הסדר בגן".

אפרת חקאק: ההבדל בין הפרעה לבין הפרעת סדר הוא לא כל כך גדול, אבל בעבר הוועדה ביקשה להחריג את הפרעת הסדר, לא לאפשר לפקח לאכוף אותה.

יעקב אשר: תוקנה כל ההפרעה?

אפרת חקאק: נחריג את הפרעת הסדר - ונשאיר רק את ההפרעה.

עלמא אלימלך: למעט הפרעת סדר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים להרצליה.

ענת בהרב קרן: אנחנו מבקשים לכלול כעבירות קנס את סעיפים 52(א) ו-(ב) בחוק העזר להרצליה (מניעת מפגעים), שקובעים שלא יכניס אדם בעל חיים לגן אלא אם אושר הדבר על ידי ראש העיר, וככל שאושר הדבר, בעל החיים לא יהלך בלי השגחה ויימנע מלהפריע לאדם, לבעל חיים או לצמח.

ענת בהרב קרן: דרגת הקנס שמבוקשת בגין העבירה הזאת היא דרגת קנס א' - 730 ש"ח.

ענת בהרב קרן: בנוסף, אנו מבקשים לכלול כעבירת קנס את סעיף 3(א) בחוק עזר להרצליה (מניעת רעש), שאוסר על הקמת רעש בשעות ובמקומות שמהווים מפגע.

ענת בהרב קרן: כאן, לאחר דין ודברים עם משרד המשפטים, אנחנו מציעים לקבוע את דרגת הקנס כדרגה ג' - 320 ₪.

ענת בהרב קרן: הכללת העבירות האלו תאפשר לנו כלי אפקטיבי לאכיפה.

ענת בהרב קרן: אמנם העבירות קיימות בחוקי העזר שלנו, אבל אנחנו יכולים לאכוף אותן היום בלי דרגת קנס.

אפרת חקאק: אני אשמח אם תסבירו לוועדה מה ההסדר שחל לגבי כלבים והאם יש לכם בעיה של אנשים שמכניסים לתוך הגן בעל חיים שהוא לא כלב?

אפרת חקאק: למה אתם צריכים את העבירה הזאת?

ענת בהרב קרן: "לא יכניס אדם בעל חיים לתוך הגן" כולל גם כלבים.

ענת בהרב קרן: שוטטות של כלב תיאכף מכוח החוק הארצי כמו שנעשה גם היום.

שושי פרידמן-סומך: יש הסדר מכוח חוק העבירות המינהליות לגבי כלבים.

שושי פרידמן-סומך: פקח של העירייה יכול לתת קנס על שוטטות של כלב ללא פיקוח מכוח ההסדר הארצי.

שושי פרידמן-סומך: מכיוון שהמדיניות שלנו היא שעל אותה התנהגות לא יחולו שתי עבירות מקבילות, אנחנו מקפידים יחד עם הרשויות שההסדרים שמעוגנים בהסדר הארצי לא יהיו מעוגנים בחוק העזר.

אפרת חקאק: הקנס על שוטטות הוא 500 שקל, נכון?

ענת בהרב קרן: כן.

יעקב אשר: לפי הארצי?

אפרת חקאק: כן.

יעקב אשר: האם יש התייחסות לרצועה, ללא רצועה?

אפרת חקאק: זה מוסדר בצו העבירות המינהליות.

יעקב אשר: מה זה אומר?

אפרת חקאק: "המחזיק בכלב לא יאפשר את יציאתו מהחצרים אלא אם כן הכלב מוחזק בידי אדם המסוגל לשלוט בו באמצעות רצועה שאת אורכה וטיבה יקבע השר".

יעקב אשר: יש בעלי חיים אחרים שאנשים באים איתם לגן?

ענת בהרב קרן: סוסים, תוכים.

בועז מייזלר: הנקודה פה זה שאנשים מגיעים עם כלבים לגינות שהן אסורות לכניסה עם כלבים, ואז יכולות להיות תופעות של ונדליזם או סכנה לילדים קטנים שיכולים להינשך על ידי אותם כלבים.

יעקב אשר: האם יש חיות אחרות שנוכחתם לראות בגינות?

בועז מייזלר: לא.

בועז מייזלר: יכולים להגיע סוסים, כי יש כמה חוות מסביב לעיר.

יעקב אשר: הבעלים שלהם לא חובבי פארקים, הם מחפשים דברים אחרים.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות הקנס של עיריית הרצליה?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לחדרה.

שרון שרוני: אנחנו מבקשים להעלות את גובה הקנס על גללי כלבים ברחוב מ-520 שקלים ל-750, מדרגה ג' לדרגה א'.

יעקב אשר: זו הבקשה היחידה?

שרון שרוני: כן.

שרון שרוני: יש אצלנו מכה מאוד קשה בעיר, זה פשוט בלתי נסבל.

יעקב אשר: ראינו את זה בכמה וכמה רשויות.

יעקב אשר: כבר דנו בהצדקה של זה.

שרון שרוני: העלינו את גובה הקנס אחרי הרבה רשויות אחרות שהעלו.

יעקב אשר: הצדקנו את זה ברמה העקרונית, לכן לא נותר לנו אלא להעלות להצבעה את צווי עבירות הקנס של העיר חדרה.

יעקב אשר: מי בעד?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו חוזרים לאל-טירה.

סאמח עיראקי: כדי שתהיה גבייה אפקטיבית ולא יהיה סכום כזה או אחר שלא ישולם, חשבנו להעמיד את הקנס על 475 בקטגוריה א'.

יעקב אשר: אתה לוקח את כל המקבץ שקיים עכשיו על 730 ומוריד אותו ל-475?

סאמח עיראקי: כן.

יעקב אשר: אבל אז יש לך מקבץ מאוד גדול של 475.

יעקב אשר: אין שום עבירה שאתם חושבים שצריכה להיות 730?

סאמח עיראקי: בשלב הזה נלך על מס אחיד לכל קבוצה א'.

יעקב אשר: אם עירייה רוצה לעשות באיזה שהוא שלב תיקון, האם היא צריכה לעבור את כל הויה דולורוזה עוד פעם?

עלמא אלימלך: צריך עוד פעם לפנות למשרד הפנים, לקבל אישור של משרד המשפטים, ואז לעבור את הוועדה שלכם.

יעקב אשר: כמה זה בשנים?

עלמא אלימלך: אנחנו משתדלים כמה שיותר מהר.

אוסאמה סעדי: אם עירייה רואה שעבירה מסוימת חוזרת על עצמה והיא רוצה להעלות את גובה הקנס, האם היא צריכה לעשות את כל הפרוצדורה?

עלמא אלימלך: ככל שמדובר בתיקון נקודתי, התהליך הוא - -

יעקב אשר: קבוצה א' עוברת להיות בגובה של קבוצה ב'?

סאמח עיראקי: כן.

יעקב אשר: קבוצה ב' נשארת באותו גובה?

סאמח עיראקי: נכון.

יעקב אשר: קבוצה ג' וקבוצה ד' לא משתנות.

יעקב אשר: אנחנו מאחדים את א' וב' ל-ב' אחד גדול.

סאמח עיראקי: כן.

יעקב אשר: משרד הפנים, יש לכם התנגדויות?

עלמא אלימלך: לא.

אוסאמה סעדי: .

אוסאמה סעדי: חשוב לצאת במסע הסברה לכל התושבים ולכל בעלי העסקים באל-טירה ורק אחרי הפרסום והאזהרות להשתמש בזה.

יעקב אשר: אני מעלה את ההצעה עם התיקונים שהצענו על דעת המועצה המקומית ועל דעת משרד הפנים.

יעקב אשר: מי בעד אישור צווי עבירות הקנס של אל-טירה?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לפתח-תקוה.

אודליה שני: אנחנו מדברים על הוספת סעיף 47א(א) לחוק העזר בפתח תקווה (שמירת הסדר והניקיון) שאוסר על החזקה ושתייה של משקה משכר במקום ציבורי בין השעות 21:00 ל-06:00.

אודליה שני: זה סעיף שחוקק עוד בשנת 2016.

אודליה שני: כרגע אנחנו מבקשים להחיל אותו בצו העיריות תחת סעיף שכבר קיים כעבירה שניתן יהיה לרשום בגינה עבירת משפט.

אודליה שני: מדובר על דרגה ג'.

אודליה שני: קיבלנו את כל התיקונים שהעביר לנו משרד המשפטים ומשרד הפנים, והוספנו את התנאי לעניין הצבת השילוט במקום שמורה על כך.

יעקב אשר: זו מכת עיר התופעה הזאת?

שרית גרינברג: כן, יש תופעה כזאת.

אודליה שני: זו תופעה רווחת, בוודאי בתקופה הזאת.

אודליה שני: כשבני הנוער מתכנסים, מלבד הרעש וכל המפגעים שנלווים לזה יש גם את הנושא של משקאות משכרים שגורמים לתופעות שליליות נוספות.

יעקב אשר: מי בעד הצעת צו העיריות (עבירות קנס) של עיריית פתח-תקווה?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: האם לעיריית נתניה יש תשובה?

רות גרונדמן: אנחנו מבקשים להוריד את ההצעה מסדר היום.

רות גרונדמן: במידה ונידרש לה בשנית נגיש פעם נוספת.

יעקב אשר: לא על מה שהצבענו, על מה שלא הצבענו.

רות גרונדמן: כן, על המשקאות האלכוהוליים.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לגבעת ברנר.

הילה הררי דורון: אנחנו מבקשים לאשר צו עבירות קנס למספר חוקי עזר, למספר סעיפים בחוקי עזר: חוק עזר (מודעות ושלטים), חוק עזר (הריסת מבנים), וחוק עזר בכל מה שקשור למניעת מפגעים ושמירת הסדר הציבורי.

הילה הררי דורון: הרציונל הוא א', דברים שמיפינו כמפגעים שיש בהם איזה שהוא אלמנט בטיחותי, וב', מפגעים שזיהינו שהם סוג של מחלת רשות או חוזרים על עצמם ואנחנו מעוניינים לייצר הרתעה שתמנע את ההישנות שלהם.

יעקב אשר: אני רואה פה סעיף שמדבר על לא ילכלך אדם ולא יזהם את רשות הרבים – 730 שקל.

יעקב אשר: יש ללכלך ולזהם, ויש שנפל לו טישיו אחד או שהוא שגה וזרק.

הילה הררי דורון: אנחנו מדברים על ללכלך ולזהם, כי במועצה אזורית יש הרבה ענפי חקלאות, יש עניינים של שפכים.

הילה הררי דורון: חשוב שיהיה לנו איזה שהוא כלי.

יעקב אשר: השאלה אם העניין של לא ילכלך אדם ולא יזהם את רשות הרבים הוא לא רחב מידי.

יעקב אשר: מחר יכול לבוא פקח ולתת על בדל סיגריה 730 ₪.

הילה הררי דורון: זה חלק ממדיניות רשות ומדיניות תביעה.

הילה הררי דורון: אנחנו ננחה את הפקח שלנו בהקשר הזה.

הילה הררי דורון: יש לנו סך הכל פקח אחד במועצה שיפעל בהתאם למדיניות הרשות.

הילה הררי דורון: אנחנו לא נטיל על בדל סיגריה קנס של 730 שקלים.

הילה הררי דורון: אנחנו כן היינו רוצים שהפרשנות הרחבה הזאת תתאפשר לנו, כדי שנוכל להפעיל את זה במקרים המתאימים.

אפרת חקאק: יש אצלכם רוכלים?

הילה הררי דורון: יש מספר רוכלים מאושרים.

הילה הררי דורון: מידי פעם אנחנו נתקלים ברוכלים לא מאושרים שהיינו רוצים להפעיל לגביהם אכיפה.

יעקב אשר: משרד המשפטים, לא הפריע לכם העניין של לא ילכלך אדם ולא יזהם את רשות הרבים?

יעקב אשר: לא היה נכון לפרט ולעשות שתי דרגות?

שושי פרידמן-סומך: אנחנו לא עוסקים בדרך כלל בנוסח חוק העזר, אנחנו עוסקים בסייגים כמו שהעלתה היועצת המשפטית בדיונים קודמים.

שושי פרידמן-סומך: עבירה כזאת היא די סטנדרטית.

שושי פרידמן-סומך: הקנס הוא באמת יותר גבוה, אבל כמו שהזכרתי בדיונים קודמים, בדרך כלל אנחנו מסבים את תשומת ליבה של הרשות לכך שהיא תישאל על כך גם בוועדה.

שושי פרידמן-סומך: אם הרשות סבורה שזה הצורך הפנימי שלה, אנחנו ממעטים להתערב בדרגות הקנס.

הילה הררי דורון: המועצה שלנו היא לא מועצה חזקה כלכלית, אבל התושבים שלנו הם תושבים שידם יחסית משגת ולכן יש משמעות לגובה הקנס כאלמנט הרתעה.

אפרת חקאק: יש לכם עוד עבירה לפי 25(2), שזה לא ילכלך אדם ולא יזרוק פסולת.

אפרת חקאק: אני מניחה שאם בן אדם זורק נייר, העבירה המתאימה היא 25(2).

אפרת חקאק: אני מניחה שתצטרכו לעשות הבחנה בין זיהום לבין לכלוך.

יעקב אשר: חזקה עליכם שתפעילו את שיקול הדעת.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות הקנס של מועצה אזורית ברנר?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לתל-אביב.

חגית המאירי: ביקשנו להוסיף שני סעיפים בחוק העזר לתל אביב-יפו, בנושא: שמירה ושיפוץ חזיתות בתים.

גיליה ברגר: עיריית תל אביב מוציאה לתושבים דרישות לשיפוץ בניינים ברחובות מסוימים, רק לצערנו אם הם לא ממלאים אחר הדרישה אין לנו שום דרך לאכוף מלבד להגיש תביעה, מה שכמובן מאוד מקשה ומסרבל את הנושא.

גיליה ברגר: אנחנו מבקשים אפשרות להחיל קנס על מי שלא מקיים דרישה לשיפוץ חזית, ואנחנו מבקשים בנוסף אפשרות להטיל קנסות למי שפוגע בחזית.

גיליה ברגר: אם מישהו שם מזגנים בחזית הקדמית או עושה איזה שהוא שינוי בחזית, הדרך היחידה לפעול מולו היא הגשת תביעה במקום קנס, מה שהופך את האכיפה ואת הטיפול הפלילי לבלתי אפשרי כי אי אפשר להגיש תביעה על כל מזגן.

יעקב אשר: את רוצה לחייב אנשים לעשות שיפוץ, רק השאלה אם זה יכול להיות בחוק עזר עירוני.

יעקב אשר: העירייה יכולה להחליט מחר שהיא רוצה לעשות ציפוי שיש על כל החזיתות ברחוב מסוים.

גיליה ברגר: לא, היא לא מחליטה דברים כאלה.

חגית המאירי: העניין של שיפוץ כבר נקבע בחוק העזר.

חגית המאירי: כמובן שנדרשים קריטריונים ונדרש שיקול דעת.

חגית המאירי: אנחנו מעלים את הקושי ליישם את זה בפועל.

חגית המאירי: אחרי שכבר יוצאת דרישה אין לנו שיניים לאכוף אותה ולהתמודד איתה.

יעקב אשר: אני לא בטוח שלזה נועדו חוקי עזר.

יעקב אשר: חוקי עזר נועדו לשמירה על המרחב הציבורי וכו'.

יעקב אשר: את אומרת שכשאתם מקבלים החלטה רוחבית על שכונה מסוימת או על בית מסוים אין לכם את האפשרות לאכוף את זה מלבד העניין של תביעה.

יעקב אשר: כאן אתם מבקשים כלי שאני לא יודע אם הוא נועד בשביל לאכוף על מישהו להצטרף ליוזמה של העירייה.

חגית המאירי: הפרוצדורה שלנו היא להגיש תביעה, אבל בפועל התביעות האלו לא מוגשות וזה איפה שהוא נופל בין הכיסאות.

חגית המאירי: הכלי שיש בידנו הוא הגשת תביעות.

חגית המאירי: כשאנחנו כבר מגיעים לתביעות על הדברים האלה, אנחנו מקבלים תשובה שמדובר בזוטות.

גיליה ברגר: פקודת העיריות קובעת שלעירייה מותר לדרוש שיפוץ של חזית כל 15 שנים.

יעקב אשר: אני מבין שאתם מסתמכים על איזה שהוא חוק עזר שקיים.

חגית המאירי: אנחנו לא מתכוונים להעמיס על הוועדה עכשיו איזו שהיא פרוצדורה שכל אחד שרוצה לעשות משהו יצטרך להגיש רישיון, אנחנו כן רוצים לשמור על איזו שהיא אחידות של המבנים בעיר.

יעקב אשר: אמרת מקודם שימור.

יעקב אשר: שימור מגיע מכוח חוק התכנון והבנייה, הוא מגיע מכוח חוקים אחרים.

חגית המאירי: חוק העזר שלנו לא חל על בניינים לשימור.

חגית המאירי: אם יש לשכונה מסוימת צביון מסוים, אנחנו רוצים שבאותה שכונה תהיה אחידות, שלא יקום בן אדם מחר בבוקר ויצבע את הבית שלו באדום.

חגית המאירי: אנחנו לא מדברים על דברים שהם זוטות, אנחנו מדברים על דברים שיש בהם איזו שהיא פגיעה לצביון של העיר, לחיצוניות שלה.

חגית המאירי: אין לנו אינטרס לבלבל את המערכת, זו לא המטרה.

חגית המאירי: אנחנו צריכים כלי כדי להתמודד עם החריגות שמפריעות לאחידות ולסביבה.

גיליה ברגר: אנחנו נותנים תמריצים והלוואות ללא ריבית לאנשים שמשפצים.

יעקב אשר: פה הבעיה שלי.

יעקב אשר: אם יש החלטות מסוימות איך ייראה מקום ואז בא מישהו, בעל דירה, ומחליט שהוא משפץ לא בצורה שביקשו ממנו, את זה אני יכול להבין.

יעקב אשר: את מדברת על תמריצים שאתם נותנים כדי שיעשו שיפוצים.

יעקב אשר: פה אתם מבקשים תמריץ של קנס מכוח חוק עזר שאני לא בטוח שזה התפקיד שלו.

עלמא אלימלך: פקודת העיריות מתייחסת במפורש לסמכות של העירייה לדאוג לשימור מראה חזיתות הבתים.

יעקב אשר: שימור – כן.

עלמא אלימלך: הכוונה לשימור מראה חזיתות הבתים.

יעקב אשר: האם על ידי הקנסות האלה אני יכול לחייב מישהו לעשות משהו שהוא לא חשב לעשות?

יעקב אשר: הרי הוא לא הלך לקלקל את החזית, הוא לא הלך לשפר את החזית.

יעקב אשר: האם הקנסות האלו מיועדות "לתמרץ"?

עלמא אלימלך: הכוונה היא לשמור על המצב הקיים.

גיליה ברגר: נכון.

גיליה ברגר: הדרישה לשיפוץ יוצאת רק לבניינים שנמצאים במצב מוזנח.

גיליה ברגר: הפקחים לא יוצאים סתם ככה לכל בניין, הם יוצאים לבניינים שנמצאים במצב מזעזע, לבניינים שהבעלים של הדירות משכירים את הדירות ומזניחים את הבניינים בצורה יוצאת דופן.

גיליה ברגר: העניין הוא שכשיוצאת דרישה לשיפוץ הם לא מכבדים את הדרישה כי הם יודעים שאין לנו מספיק יכולת לתבוע בבית משפט.

גיליה ברגר: יש מספר זעום של תביעות יחסית לדרישות שאנחנו מגישים.

גיליה ברגר: לא מספיק שאנחנו מוציאים דרישה, משקיעים, מוציאים פקחים, מאפיינים את הבניינים, בסוף בעלי הדירות פשוט מתעלמים מהדרישה כי הם יודעים שלעירייה אין מספיק כסף לתבוע את כולם.

גיליה ברגר: אם הייתה לנו אפשרות של קנס, אז אותם בעלי דירות מאוד יקרות שמזניחים את החזות החיצונית של הבניין היו משפצים את הבניינים שלהם.

גיליה ברגר: המטרה היא לא לתמרץ סתם בניינים לשיפוץ, המטרה היא באמת לטפל בחזות העיר המאוד מאוד ותיקה, בת מעל ל-100 שנה.

חגית המאירי: החוק קובע את השיקולים של הדרישה הזאת.

חגית המאירי: כמובן שלמי שמקבל את הדרישה יש יכולת להגיש השגה.

חגית המאירי: הכל נעשה על מנת להיטיב עם התושבים ועם העיר.

חגית המאירי: האינטרס של התושבים שהעיר תיראה יפה.

יעקב אשר: משרד המשפטים, מה דעתכם?

שושי פרידמן-סומך: כמו שציינה נציגת משרד הפנים, הסמכות של העירייה מוסדרת בפקודת העיריות.

שושי פרידמן-סומך: אין פה שאלה של סמכות.

שושי פרידמן-סומך: ככל שהיושב-ראש חושב שזו לא הדרך, זה כבר שיקול דעת של חבר הכנסת.

שושי פרידמן-סומך: מבחינת סמכות, יש להם סמכות לקבוע הוראה כזאת בחוק העזר על מנת להיטיב את האכיפה בהקשר הזה.

יעקב אשר: אני לא יודע איך מקבלים החלטה על בית מסוים, על אזור מסוים.

חגית המאירי: זה קבוע בחוק העזר.

חגית המאירי: לא ביקשנו שינוי בנושא הזה.

יעקב אשר: מה היה עד היום?

יעקב אשר: לא הייתה לכם עבירת קנס בעניין הזה?

גיליה ברגר: נכון.

חגית המאירי: עד היום לא כל כך הצלחנו להתמודד.

חגית המאירי: התביעות שמוגשות מכוח חוק העזר נסחבות שנים, לוקחות זמן, כשאחוז קטן גם מגיע לפשרה.

חגית המאירי: אין לנו כלים להתמודד עם זה כרגע.

שושי פרידמן-סומך: חוק העזר של תל-אביב מונה את השיקולים שיש להביא בחשבון בהחלטה על מתן דרישה לשיפוץ - האופן שבו דרישת השיפוץ מועברת, הסייגים לדרישה.

שושי פרידמן-סומך: על כל ההוראות האלו אין קנסות, זו הסדרה פנימית של העיריה.

שושי פרידמן-סומך: רק ההוראות כלפי הציבור מתבקשות פה.

יעקב אשר: עד איזה גבול אתם יכולים לקבל החלטות על שיפוץ?

יעקב אשר: אם אתה מחלק את זה פר דייר, זה יכול להגיע לעשרות אלפי שקלים?

גיליה ברגר: זה תלוי במידת ההזנחה של החזית.

גיליה ברגר: ככל שמזניחים יותר ולא מטפלים, כך השיפוץ מחמיר.

גיליה ברגר: זאת החשיבות של תחזוקה.

גיליה ברגר: כשעשינו עבודת מחקר מאוד מעמיקה, הבנו שבארץ מדברים על שיפוץ, באירופה מדברים על תחזוקה.

גיליה ברגר: למה?

גיליה ברגר: כי אצלנו לא עושים תחזוקה, ואז הבניין מתדרדר ומתדרדר עד שהוא מגיע למצב שצריך לשפץ אותו.

גיליה ברגר: חשוב לתת לנו כלי שיכפה את השיפוץ ואת התחזוקה.

גיליה ברגר: אם הייתה לנו את האפשרות לתת קנסות כשהבניין רק מתחיל להתדרדר, הוא לא היה מגיע למקום שהוא הגיע אליו היום.

גיליה ברגר: עלות השיפוץ תלויה בגודל הבניין, במספר הדיירים, במצב של הבניין.

גיליה ברגר: לפעמים יש בניין שיש לו בעלים אחד.

גיליה ברגר: אם מדובר בבעלים אחד שמזניח את הבניין, המחיר שהוא ישלם בשיפוץ יהיה גבוה יותר.

גיליה ברגר: אני מזכירה שמדובר בבעלים, לא בשוכרים.

גיליה ברגר: מדובר בבעלים שמחזיקים נכסים מאוד יקרים במרכז העיר.

יעקב אשר: זה לא תמיד במרכז העיר.

יעקב אשר: הקנס פה הוא מאוד רחב.

גיליה ברגר: אנחנו מוציאים דרישות שיפוץ במרכז העיר, אנחנו לא מוציאים דרישות שיפוץ בדרום ובמזרח.

גיליה ברגר: המטרה היא האזורים היותר יקרים, האזורים היותר מתוירים.

גיליה ברגר: העירייה לא נוהגת בחוסר התחשבות ומטילה קנסות ודרישות שיפוץ באזורי דרום ומזרח העיר.

גיליה ברגר: שם יש לנו בעיה של צווים מסוכנים שאנחנו מנסים לעזור לבעלים להתמודד איתם.

חגית המאירי: אנחנו לא הראשונים והמיוחדים בעניין הזה.

חגית המאירי: אנחנו עושים את זה במקומות שיש איזו שהיא פגיעה לציבור.

חגית המאירי: אין לנו אינטרס לעשות את זה באיזה שהוא רחוב צדדי.

חגית המאירי: באבן גבירול העירייה השקיעה המון כסף בהחלפת תשתיות ובשיפוץ הרחוב עצמו, לכן אם מגיע בן אדם שהורס, בונה או "פוצע", יש פה איזה שהוא פגם מבחינתנו שאנחנו רוצים לתקן באמצעות עבירת הקנס הזאת.

יעקב אשר: על כל מה שאמרת עכשיו אני מוכן הרגע להצביע, כי מה שאמרת עכשיו זה החלק שאני בעד.

יעקב אשר: הבעיה שלי היא לא עם המדיניות שלכם, כי המדיניות שלכם היא מדיניות מצוינת.

יעקב אשר: האם את הקנס הזה שאנחנו מאשרים לגבי מי שקיבל דרישה לשיפוץ אפשר לתת כל יום?

יעקב אשר: האם זה ניתן פעם אחת לבקשה אחת, פעם אחת לבניין, פעם אחת לדייר?

יעקב אשר: משרד הפנים, אתם בטח בדקתם את זה.

עלמא אלימלך: אני חושבת שצריך לראות את ההסדר בהקשר הרחב של חוק העזר - שיש אפשרות השגה, שצריך לתת דרישה מוקדמת.

יעקב אשר: יש פה עבירה אחת, והעבירה זה שהוא קיבל דרישה ולא שיפץ.

עלמא אלימלך: אבל הדרישה באה עם חוות דעת מהנדס.

יעקב אשר: נציגת עיריית תל-אביב, האם את חושבת שהקנס יהיה הטריגר למה שאת מתכוונת?

חגית המאירי: אדוני שואל אם אני יכולה כל חצי שנה לתת את אותה עבירת קנס לאותו בניין שעומד בסירובו.

חגית המאירי: לקחנו את זה בחשבון, זאת לא הכוונה.

חגית המאירי: זו לא עבירה שאנחנו יכולים להגיש בגינה אין ספור קנסות.

חגית המאירי: אם נעשה את זה, נצטרך לתת את הדין בבית משפט.

חגית המאירי: לאלה שיש להם שיפוץ בסדר גודל סביר יהיה עדיף להגיש את אותה בקשה ולהימנע מאותו קנס של 750 שקל.

יעקב אשר: זה קיים בעוד רשויות?

עלמא אלימלך: חוק העזר הזה קיים בעוד רשויות, כמו באר שבע, מצפה רמון, יבנה, כשאני מניחה שיש עוד רשויות.

יעקב אשר: תני לי דוגמה.

עלמא אלימלך: ממש סעיפים דומים, כמעט זהים.

יעקב אשר: כמעט זהים או זהים?

עלמא אלימלך: אני לא זוכרת בדיוק, אבל ממה שבדקתי הסעיפים מאוד מאוד דומים.

יעקב אשר: העירייה יכולה לקבל החלטות רוחב על שכונות שלמות, והיא יכולה לקבל החלטה על בניינים שיכול להיות שהיא תהיה החלטה הזויה במידה מסוימת.

עלמא אלימלך: ככל שיודגש שמדובר בשימור של מראה הרחוב ולא בשינוי של מראה הרחוב - -

חגית המאירי: אנחנו לא משנים את חוק העזר.

חגית המאירי: חוק העזר מאפשר לנו לשלוח את הדרישות האלו.

חגית המאירי: אנחנו רק מבקשים כלי על-מנת שהדרישות האלו לא יהיו מהשפה לחוץ, שזה מה שקורה כרגע.

יעקב אשר: אתם עושים פה עקיפה של התביעה.

יעקב אשר: בהליך של תביעה יש היגיון, כי אז יכול לבוא האדם לבית המשפט ולהגיד: "אני מוכן לטפל בחזית שלי, אבל אני לא מוכן לעשות שיש גרניט או לשים מעקות של זהב רק כי מישהו החליט שהמקום יהיה תיירותי".

גיליה ברגר: השיפוץ מתייחס למצב הקיים של הבניין, הוא לא ממציא חיפויים חדשים.

יעקב אשר: זה לא מה שאני מבין.

גיליה ברגר: יש בניין במצב מוזנח שצריך לתקן.

גיליה ברגר: העירייה לא קובעת איזה חיפוי יהיה, או איזה מעקות יהיו.

גיליה ברגר: יש פה משהו שמאפשר לבעלי דירות להתחמק מהתחזוקה.

גיליה ברגר: העירייה לא קובעת להם איך לתחזק, היא רק קובעת שצריך לתחזק.

גיליה ברגר: אם יש בניין בטיח, הוא יישאר בטיח.

יעקב אשר: דיברת בהתחלה על כך שהעירייה יוזמת שימור חזיתות.

גיליה ברגר: המטרה היא לא שיבוא אחד וישנה את החזית איך שהוא רוצה.

יעקב אשר: זה בסדר.

יעקב אשר: הבעיה שלי היא עם 4(ד).

יעקב אשר: אני חושש שיש פה משהו רחב מידי.

יעקב אשר: השימוש בכלי של קנס הוא קלאסי ל-3(א), לא ל-4(ד) שבו מחייבים מישהו להיכנס לתהליך עירוני מסוים שיכול להיות שיש לו עליו ספקות והוא רוצה לערער.

גיליה ברגר: הוא יכול לערער גם על קנס.

גיליה ברגר: האם עדיף לתושב לקבל תביעה ולא עדיף לו לקבל קנס ולערער בצורה מסוימת על הקנס?

גיליה ברגר: אם חצי מהדיירים רוצים לעשות את השיפוץ וחצי לא, הקנס הזה יכול לעזור לגייס את אלה שלא רוצים.

גיליה ברגר: אפשר להשיג על תביעה וגם על קנס.

גיליה ברגר: למה לא להקל על המערכת הבירוקרטית העירונית ועל הכסף הציבורי וכן לאפשר קנס?

גיליה ברגר: צריך לזכור שלעירייה מותר לדרוש את השיפוץ.

גיליה ברגר: אני לא חושבת שזה תהליך כל כך נעים לתושב לקבל תביעה בבית משפט.

יעקב אשר: יש חוק שמגיע אלינו על שימוש בגגות של מבנים לסולארי.

יעקב אשר: החוק מדבר על זה שבמקום שיצטרכו 80% מהדיירים, יסתפקו ב-60%.

יעקב אשר: האם לא נראה לך מוזר שתבוא אותה עיר ותבקש מעבר לחקיקה ולתביעה המשפטית שיכולה להיות אל מול דיירים שלא מסכימים, אל מול סרבנים כאלה ואחרים, לתת גם קנסות צדדיים?

גיליה ברגר: אני חושבת שהפגיעה של חזית מוזנחת לציבור הרחב הרבה יותר משמעותית ממה שעולה פה.

גיליה ברגר: רחוב מוזנח גורר כל מיני תופעות במרחב הציבורי.

גיליה ברגר: אני חושבת שציבור התושבים זכאי לזה שבעלי דירות יתחזקו את הבניין גם מבחוץ.

גיליה ברגר: הם בדרך כלל לא עושים מעקות מזהב, הם עושים אמבטיות מזהב.

גיליה ברגר: אני חושבת שראוי לעזור לעירייה להביא את המרחב הציבורי למקום ראוי על ידי כך שיאפשרו לה לגבות קנס שהוא לא כזה גבוה.

עלמא אלימלך: אול נסייג את סעיף 4(ד) לעניין שימור חזיתות הבתים בלבד.

עלמא אלימלך: אם הבנתי נכון, הקושי הוא עם הדרישה לבעלי הבתים לשנות באופן דרסטי את החזית.

יעקב אשר: שימור החזית של הבניין הוא גם שימור תקופתי, כי היום יכול להיות קילוף באיזה שהוא מקום, בעוד שנתיים קילוף בעוד מקום.

יעקב אשר: אני מבין את הבקשה להחזיר את המצב לקדמותו, שעם זה אני מסכים, אבל זה לא כתוב פה.

יעקב אשר: מה שכתוב כאן זה משהו הרבה יותר רחב.

יעקב אשר: אני מכיר את עיריית תל-אביב, אני מכיר את דרך החשיבה שלה, אבל אני חושב שיש כאן משהו שעלול מחר להוות קרדום לחפור בו.

יעקב אשר: הקנסות האלה עשויים להיות זרז לאיזו שהיא תכנית ד' כזאת, ג' כזאת או ל' כזאת.

יעקב אשר: זה נכון מאוד שיש אזורים בעיר שבהם צריך לתת פוקוס, אולי אפילו לעשות שינוי דרמטי של חזיתות שעולה הרבה כסף, אבל אני לא יכול לחיות עם זה בחוק עזר עירוני.

גיליה ברגר: הכוונה היא רק לשימור והחזרת המצב לקדמותו.

חגית המאירי: חוק העזר מדבר על החובה לשמור על מראה תקין של חזית הבית.

חגית המאירי: לא מדובר פה על שינויים שאותם אנחנו עושים במסגרת חקיקה, במסגרת תכניות, במסגרת דברים שהאזרח יכול להתנגד בפרוצדורות שאנחנו מחליטים לגביהן.

חגית המאירי: כמו שאמרה גיליה, בארץ אין את התרבות הזאת של תחזוקה של בתים.

חגית המאירי: אנשים בארץ יודעים לשפץ את הדירה האישית שלהם, התחזוקה כלפי חוץ פחות עושה להם את זה.

חגית המאירי: מכיוון שיש הזנחות ויש בלאי הדברים מצטברים ובסופו של דבר מגיעים לאיזה שהוא שיפוץ שהוא מאוד מאוד גדול.

חגית המאירי: אנחנו רוצים למנוע את זה.

חגית המאירי: אנחנו חושבים שעדיף כרגע להתמודד עם בלאי והזנחות ברמה של עבירות קנס.

יעקב אשר: אני הולך איתך על הבלאי, על ההזנחות ועל הפשיעה, השאלה רק איך לנסח את זה.

עלמא אלימלך: אולי נכון להוסיף סייג שקובע לעניין שימור חזיתות הבית בלבד.

עלמא אלימלך: האם זה מכסה את כל הקשיים לדעתכם?

יעקב אשר: שימור חזיתות הבית זה בסדר?

גיליה ברגר: כן.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות הקנס של עיריית תל-אביב?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לחוף הכרמל.

אסנת הירש: הצו שאנחנו מביאים בפניכם היום כולל שני תיקונים קטנים יחסית: אחד בנושא שילוט, אחד בנושא של החזקת בעלי חיים.

אסנת הירש: בנושא של שילוט, מכיוון שזה חוק עזר חדש יחסית הוא לא נכלל בצו עבירות הקנס הקודם שלנו.

אסנת הירש: כמובן שהסעיפים הם סעיפים די נפוצים ורווחים ברשויות מקומיות אחרות.

אסנת הירש: גם דרגות הקנס יותאמו למה שמקובל ברשויות בסדר גודל דומה.

אסנת הירש: הנושא של בעלי חיים הוא נושא חדש שלא הופיע בכלל בצו עבירות הקנס.

אסנת הירש: אמנם רוב האכיפה בנושא של בעלי חיים מוסדרת על ידי חקיקה ראשית של הכנסת, אבל הכנסנו לאחרונה בחוק העזר שלנו סעיפים חדשים בנוגע לאופן שבו מחזיקים בעלי חיים, שאלה סעיפים שאנחנו מבקשים לתת להם דרגת קנס כדי שאפשר יהיה לאכוף אותם בצורה ראויה.

יעקב אשר: העבירות בדרגת קנס א' - זה מה שמקובל ברשויות אחרות?

אסנת הירש: זה מה שמקובל.

אסנת הירש: כל הנוסחים הם לפי מה שמקובל בשנים האחרונות בחוקי עזר בתחום של שילוט.

אסנת הירש: אנחנו לא רוצים לפגוע בחופש הביטוי, בחופש ההפגנה ובכל הדברים שמוגנים בחוקי העזר.

אסנת הירש: עשינו הקבלה לרשויות בסדר גודל דומה כך שהעבירות שהן החמורות ביותר קיבלו את דרגת הקנס הגבוהה, את דרגת קנס א', והעבירות האחרות קיבלו דרגות נמוכות יותר, שזה ב' ו-ג'.

אפרת חקאק: סעיף 21(א) מתייחס לדרישה שלפחות שליש מהשלט יהיה בעברית או בערבית.

אפרת חקאק: האם זה נדרש?

אפרת חקאק: האם יש לכם צורך בדבר הזה?

אסנת הירש: יש לנו צורך בדבר הזה.

אסנת הירש: מתוך 27 ישובים שיש אצלנו, 26 הם ישובים דוברי עברית, רק ישוב אחד הוא ישוב בעל זהות ערבית.

אסנת הירש: בהחלט יש חשיבות שכשהתושבים מסתובבים הם יבינו את השילוט שנמצא מסביבם.

אסנת הירש: אנחנו לא דורשים 100% בעברית, גם לא 50% בעברית, רק שלתושבים תהיה היכולת לקרוא ולראות האם הם מתקרבים לעסק של מזון, קוסמטיקה, מחשבים.

אסנת הירש: זה מקובל בהרבה מאוד רשויות, לא רק אצלנו.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות הקנס של חוף הכרמל?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לקרית אונו.

שלי קרייצר אביטבול: הבקשה שלנו מתייחסת לחוק העזר העירוני לשילוט.

שלי קרייצר אביטבול: יש לנו חוק עזר חדש משנת 2018 שמחליף חוק עזר קודם לשילוט משנת 1995.

שלי קרייצר אביטבול: חוק העזר מ-1995 בוטל.

שלי קרייצר אביטבול: אנחנו מבקשים לעדכן בהתאם את צו העיריות על מנת שנוכל לאכוף לפי הסעיפים בחוק החדש.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות קנס לפי סעיף 265 לפקודת העיריות (נוסח חדש) – קרית אונו?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לעוספיה.

יוסי רשף: לראשונה מזה תקופה מאוד ארוכה החליטה המועצה לחוקק חוק עזר שיסייע לה באכיפה בכל מה שקשור לסביבה, השלכת פסולת, פארקים, מעיינות.

יוסי רשף: הקנס יסייע למועצה לאכוף את אותו חוק עזר.

יוסי רשף: הקנסות שאתם רואים בצו הם קנסות סטנדרטיים.

יעקב אשר: אני רואה שבחרתם לא להשתמש בדרגה א'.

יוסי רשף: אתה צודק.

יוסי רשף: מכיוון שהנושא הזה בתחום הרשות הוא יחסית חדש אנחנו קודם כל רוצים לבצע אכיפה רכה.

יוסי רשף: צריך לזכור שיש עוד גורמים שנמצאים בשטח, כמו המשטרה הירוקה.

יוסי רשף: המועצה נמצאת בתחום מאוד רגיש מבחינת המיקום הגיאוגרפי לאור כל הפארקים ושמורות הטבע שנמצאים בסביבה.

יוסי רשף: מאחר ומעולם לא היה דבר כזה בתחום הרשות המקומית הזאת, המדיניות היום אומרת להתחיל בקנסות לא גבוהים כדי ללמד את האוכלוסייה, כדי לבצע הסברה.

יוסי רשף: במידה ונצליח להשיג את המטרה - מה טוב, אבל במידה ולא, נשקול דברים נוספים בהתאם למדיניות שתקבע הרשות המקומית.

יוסי רשף: בנוסף, יש את הנושא של סימון רחובות.

יוסי רשף: אין סימון רחובות במועצה.

יוסי רשף: במסגרת פרויקט של משרד הפנים מסמנים עכשיו את כל הרחובות, תולים שילוט על כל הבתים על חשבון הרשות המקומית.

יוסי רשף: לאחר מכן נרצה שעל כל בניין יהיה מספר.

יוסי רשף: מי שיצטרך לתחזק את אותו שלט ולהתקין אותו הם בעלי הנכס עצמו.

יוסי רשף: הנושא האחרון הוא רוכלים.

יוסי רשף: מי שמכיר את עוספיה יודע שיש לנו שוק בתחום הרשות המקומית.

יעקב אשר: יש לכם מחלקת פיקוח, פקחים?

יוסי רשף: קלטנו פקחים והכשרנו אותם על-מנת להשיב את הסדר במרחב הציבורי בכל הנושאים האמורים.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות קנס לפי סעיף 265 לפקודת העיריות – מועצה מקומית עוספיה?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: אנחנו עוברים לחוף השרון.

אפרת חקאק: יש לי שאלה אחת לגבי 13(ב), לגבי איסור זיהום והשלכת פסולת.

אפרת חקאק: ביקשתם דרגת קנס א' על כל השארת פסולת מכל סוג.

אפרת חקאק: זה די גבוה.

עדי סדינסקי לוי: מדובר על חוף הים בלבד.

אפרת חקאק: עדיין זה גבוה.

עדי סדינסקי לוי: יש לנו חוף ים שגובל בשמורת טבע.

עדי סדינסקי לוי: מדובר בחוף ים שהגישה אליו מאוד מוגבלת, היא דרך שביל עפר במורד הצוק של געש.

עדי סדינסקי לוי: אנחנו מבקשים את דרגת הקנס הגבוהה ביותר לאור הקושי הרב לאכוף ניקיון במקום.

עדי סדינסקי לוי: אנחנו צריכים את ההרתעה הגבוהה, כיוון שהאיסוף, הניקיון והפיקוח הרציף בחוף הזה מאוד בעייתיים.

יעקב אשר: כל הנושאים הייחודיים שנמצאים פה קיימים, או שזה חידוש של מועצה אזורית חוף השרון?

אפרת חקאק: זה קיים.

יעקב אשר: במדרגות הקנס הגבוהות?

אפרת חקאק: כן.

יעקב אשר: מדובר פה בחוף מוסדר?

עדי סדינסקי לוי: מדובר בחוף מוסדר.

יעקב אשר: לחוף מוסדר צריך שיהיה קל להגיע.

עדי סדינסקי לוי: תוואי השטח שם מאוד בעייתי.

עדי סדינסקי לוי: אנחנו מדברים על הירידה מהצוק של קיבוץ געש.

עדי סדינסקי לוי: יש קושי להוריד לשם אנשי ניקיון.

עדי סדינסקי לוי: יש שם אך ורק מציל.

עדי סדינסקי לוי: נדיר מאוד שגורמי הפיקוח יורדים לשם באופן שוטף, לכן אנחנו צריכים את ההרתעה כדי למנוע את הזיהום מלכתחילה.

הילה טרייבר: מדובר בחוף ים שהוא שמורת טבע ונמצא בתחזוקה משותפת עם רשות הטבע והגנים.

יעקב אשר: לרשות הטבע והגנים יש את הקנסות שלהם.

יעקב אשר: האם יש אקוויוולנטיות בגובה הקנסות, או שעקפתם אותם בדרך?

הילה טרייבר: רת"ג לא מפעילים שם שום סמכות, הם רק מפעילים סמכות עלינו.

הילה טרייבר: כדי שנוכל לעשות שם פעילות אנחנו צריכים את הרשות של הרת"ג.

הילה טרייבר: הם לא מפעילים שם פקחים שלהם לאכיפת ניקיון, זה לא גן לאומי.

יעקב אשר: מי בעד צווי עבירות קנס לפי סעיף 265 לפקודת העיריות (נוסח חדש), של המועצה האזורית חוף השרון?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: תמו ונשלמו הבקשות שהגיעו אלינו.

יעקב אשר: ראיתי צורך לאשר את זה מיידית, לא לחכות עם זה יותר מידי זמן, מספיק הם חיכו.

יעקב אשר: האם בצנרת יש עוד צווים שעדיין לא הגיעו אלינו?

עלמא אלימלך: יש צווים שמחכים לאישור שר הפנים ולאישור שר המשפטים, וגם יש הרבה צווים שנמצאים עדיין בבדיקה משפטית.

יעקב אשר: אני פונה לשר המשפטים ולשר הפנים לזרז את זה כדי שהחברים האלה לא יפלו שוב בין הכיסאות.

יעקב אשר: כדאי לזרז את זה, כדי שהעיריות והמועצות לא ייכנסו לזמן של בחירות, ממשלת מעבר, ועדות וסיפורים ואז הן לא תוכלנה לעשות את תפקידן.

יעקב אשר: תודה רבה, הישיבה נעולה.