ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 153, 2020-12-14 09:04

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, היום ה-14 בדצמבר 2020 כ"ח בכסלו תשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום הוא סיוע לעסקים בתקופת משבר הקורונה.

יעקב מרגי: בנק ישראל והאוצר, הממשלה, יחד עם הכנסת יצרו מתווה ראשון, מתווה שני, לא אחת נדרשנו לתת רוח גבית לבנק ישראל לקבל החלטות, למפקח על הבנקים, והטענות מגיעות לאורך כל הדרך.

יעקב מרגי: מצד אחד שמענו את הטענות, מה שהיה אפשר לשפר, דחפנו והאוצר אכן שיפר בחלק מהדברים.

יעקב מרגי: אבל המשבר הזה הולך ומתמשך וגם עם החיסון וגם אם המדינה כולה תחוסן עד אמצע 2021 עדיין ההשלכות של המשבר, הצלקות מהמשבר הזה לעולם העסקים, למשק הישראלי ייקח זמן.

יעקב מרגי: יש מתווים ואני חושש שמשרדי הממשלה, המפקח על הבנקים, בנק ישראל, כולם יתחילו לשים רגל על הברקס, להוריד את הרגל מדוושת הגז ולהתחיל לסגת מהמתווים, ואני חושב שזה לא נכון, זה יהיה חסר אחריות.

יעקב מרגי: זה יביא נזק למשק הישראלי.

יעקב מרגי: יש לנו כמה שאלות.

יעקב מרגי: לפני כן, נמצא איתנו רו"ח שלמה נס שייתן לנו סקירה בסוגיה הזו.

יעקב מרגי: קודם כל מה התכניות של בנק ישראל לגבי מתווה ההלוואות.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לקבל תשובות.

יעקב מרגי: אני יודע שאמרתי אולי בגלל ששמנו את הנושא על סדר היום, ראינו את הפרסום משבוע שעבר, אנחנו רוצים לדעת בדיוק ולקבל סקירה מפורטת.

יעקב מרגי: אנחנו כן רוצים לשמוע אם כל סוגיית הקרנות, אנחנו מקבלים טענות, כן אושרו, לא אושרו, כמה אושרו.

יעקב מרגי: היה דיון ונתנו לנו נתונים.

יעקב מרגי: אם אתם לא ערוכים לכך אז תוך כדי דיון תנו לנו נתונים.

יעקב מרגי: אני יודע שגם מהקרנות היו צריכים לתת מענה לגבי ההלוואות.

יעקב מרגי: יש תלונות שהבנקים גם הם שוקלים את צעדיהם ומתנהלים לא במקביל, לא ביחס ישר למדיניות של בנק ישראל ומשרד האוצר.

יעקב מרגי: זרקתי את זה לא בסדר כרונולוגי ולא קראתי מהכתב, אני אומר לכם מה מגיע אלינו לוועדת הכלכלה, לחברי הכנסת והייתי רוצה לשמוע ממך שלמה, תן לנו סקירה פחות או יותר מזווית הראייה של העולם העסקי, כל הסקטורים שאתה מייצג ובא איתם במגע.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע גם את בנק ישראל, משרד האוצר וחברי הכנסת.

יעקב מרגי: יש לנו אורחים חשובים בזום שכולם ודאי ירצו להתייחס.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

שלמה נס: בוקר טוב.

שלמה נס: תודה רבה אדוני היו"ר על כך שזימנת את הישיבה הזאת.

שלמה נס: לצערי המערכת במגזר העסקי, מערכת הסיוע למגזר העסקי לא מספקת ולא עובדת.

שלמה נס: נמצאים איתנו כאן גם בזום ואני מדבר בשם המסעדות, אולמות האירועים, המלונות, ענפי הספורט והכושר, כל ענף התיירות, התאחדות סוכני הנסיעות, האמרגנים, חברות ההסעה ועוד, מגזרים שלמים שנמצאים במצב מאוד קשה.

שלמה נס: כולנו מבינים שאלו מגזרים שתקופה ממושכת מוצאים את עצמם ללא הכנסות או עם הכנסות מינימליות מה שמקשה עליהם מאוד גם לעמוד בפירעון ההלוואות ותשלומי האשראי שלהם.

שלמה נס: בישיבה של היום אני רוצה לדבר ולהתרכז בנושא של הבנקים, בנושא הזה כי זה נושא דרמטי ואני אומר את זה ואתם יודעים שאני קצת מכיר את זה, אם לא תעשו משהו, מאות אלפי עסקים ואני לא מגזים, מאות אלפי עסקים בזמן הקרוב ימצאו את עצמם בחדלות פירעון ובפירוק.

שלמה נס: והדבר הזה מאוד דרמטי, מה שדנים פה היום.

שלמה נס: כשהחל המשבר למען ההגינות אומר את זה, בסיוע של שר הכלכלה הקודם אלי כהן, וח"כ קרעי פנינו לבנק ישראל והוא נתן אישור למערכת הבנקאית לדחות בשישה חודשים את מערכת האשראי למגזר העסקי, מה שסייע להרבה מאוד להחזיק מעמד, אבל החצי שנה הזאת עוברת וחלקם עדיין סגורים ומוצאים את עצמם במצב שהם לא יכולים לעמוד בפירעונות האשראי שלהם, והבנקים שמגיעים לדו"חות הכספיים השנתיים צריכים עכשיו לבוא ולראות איך מצמצמים אשראים וסוגרים אותם, ומה עושים, ואחרי זה צריכים להכניס בדו"חות הכספיים, והדבר הזה הוא מאוד מאוד בעייתי.

שלמה נס: אנחנו מדברים על עסקים שבימים רגילים הם עסקים נהדרים.

שלמה נס: אני יכול להביא לכם דוגמאות של עסקים גדולים ומצוינים שעכשיו הם במצב של התרסקות מוחלטת.

שלמה נס: רק כתוצאה מהקורונה.

שלמה נס: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מעבירים אותם את התקופה הזאת ומאפשרים להם לחזור לפעילות נורמלית ותקינה.

שלמה נס: אני רוצה לעשות את זה בצורה מסודרת של כמה נושאים שונים.

שלמה נס: הדבר הראשון המרכזי, זה כמו שנתנו להם בתחילת המשבר דחיית אשראי לחצי שנה, חלק מהענפים האלה שהם ענפים פשוט סגורים, אולמות אירועים והתיירות וגופים אחרים, חייבים לתת הארכה נוספת.

שלמה נס: אי אפשר, הם לא יכולים לשלם את ההלוואות שלהם במצב שהיום הם סגורים.

שלמה נס: המשמעות היא שבעוד חודש או חודש וחצי אנחנו אומרים להם "גמרנו, זה סגור", כולם ייכנסו לפירוק.

שלמה נס: אין דרך אחרת.

שלמה נס: חייבים לתת להם הארכה נוספת.

שלמה נס: ובעניין הזה, אני חושב שלהיפך, אני יודע שגם בעולם עשו צעדים כאלה, בעולם עוברים את הסגר השני מאוחר יותר ממדינת ישראל, בהקשר הזה בנק ישראל חייב לתת אוקיי לבנקים, כי בנק ישראל אמנם נתן מכתב לבנקים שהוא מבקש לשקול באהדה, אבל כשהבנק צריך לשקול לקוח-לקוח, הם אומרים לנו בכנות, ואני מדבר עם מנכ"לי הבנקים, הם לא יודעים מתי הם יחזרו לפעול.

שלמה נס: איך הם יכולים לבוא ולתת התחייבות מתי הם פורעים את זה?

שלמה נס: צריך לתת להם תקופה מסוימת, כמה חודשים עד שהם יחזרו לפעול ולראות איך אחר כך לאט-לאט הם חוזרים בצורה תקינה.

שלמה נס: אז הדבר המרכזי, שזה הנושא המרכזי שאנחנו מבקשים, זה נושא של דחיה נוספת של פירעונות האשראי למגזר העסקי, זה מינימום חצי שנה עד שהם יחזרו לפעול נורמלי, אבל גם כשהם יחזרו לפעול כולנו מבינים שזה ייקח זמן, עדיף לתת שנה.

שלמה נס: לא קורה שום דבר, אף בנק לא יתמוטט, אבל העסקים צריכים את זה בשביל להחזיק מעמד.

שלמה נס: הנושא השני שמתקשר לנושא הזה זה מערך ההלוואות בערבות מדינה.

שלמה נס: המדינה קמה והכריזה במסיבות עיתונאים כמה מיליארדים נותנים למגזר להציל אותו.

שלמה נס: בפועל אדוני, אם מסתכלים על הנתונים, פחות מ-5% מההלוואות ניתנו למגזרים המסוכנים.

שלמה נס: ואני אסביר למה זה, זה נורא פשוט.

שלמה נס: קודם כל כשגוף רוצה לבקש הלוואה, אתם צריכים להבין שהוא צריך להכין ספר.

שלמה נס: אני לא מגזים.

שלמה נס: יש 24 דו"חות שהוא צריך להגיש, מדו"ח סילוקין ודו"ח הלוואות בבנקים וכושר ההחזר שלו ודברים נוספים, אני לא אלאה אתכם כי הזמן קצר, זה להגיש ספר.

שלמה נס: ובפועל לא מקבלים.

שלמה נס: הם לא מקבלים.

שלמה נס: אנחנו מלווים עשרות אולמות, עשרות מסעדות וגופים ואף אחד מהם לא מצליח לקבל הלוואה כזאת.

שלמה נס: למה?

שלמה נס: למה זה קורה?

שלמה נס: נוצר מצב בעצם שלבנקים, הרי נתנו את זה לבנקים, שהבנקים יתנו הלוואות.

שלמה נס: זה לא שהמדינה אמרה "אני נותנת אשראים למגזרים המסוכנים שיחזיקו מעמד" נתנו את זה לבנקים של העסקים, שיתנו להם את זה.

שלמה נס: דבר ראשון באו והגבילו את ערבות המדינה.

שלמה נס: גם במקרה של הענפים בסיכון הערבות בסופו של דבר מוגבלת על כל תיק האשראי של הלקוח.

שלמה נס: זאת אומרת הבנק מוצא את עצמו במצב שאם קורה משהו, הוא אומר "רוב הסיכון נופל עלי, למה שאני אגדיל את האשראי ללקוח הזה?

שלמה נס: זה בסוף ייפול עליי".

שלמה נס: דבר שני, המדינה קבעה שהביטחונות שיש לבנק על ההלוואות הרגילות שלו ישרתו גם את ההלוואות החדשות.

שלמה נס: זאת אומרת נניח שלבנק היו בטחונות בשיקול האשראי שלו ועכשיו נותנים הלוואה חדשה, הוא דופק מיד את הביטחונות שלו.

שלמה נס: למה שהבנק יעשה את זה?

שלמה נס: דבר שלישי, באו וקבעו שבעצם אי אפשר בהלוואות החדשות האלה לפרוע אשראים קיימים.

שלמה נס: אז נוצר מצב שמעמיסים על העסקים עוד הלוואות חדשות.

שלמה נס: כמה עסקים במדינת ישראל מסוגלים לפרוע בארבע שנים 30% מהמחזור שלהם הלוואות?

שלמה נס: כמה מסוגלים יהיו לפרוע את זה?

שלמה נס: אתה צריך להראות לבנק לפי דרישת המדינה, האוצר דורש שתראה כושר יכולת פירעון.

שלמה נס: איך אתה יכול להראות כושר יכולת פירעון כשאתה מעמיס עליך עוד הלוואות וכך הלאה?

שלמה נס: זה מראש אומר שלא רוצים לתת להם.

שלמה נס: ואומרים להם, גם מי שהבנק מוכן לתת לו, זה לא יעבוד.

שלמה נס: כי אין לו יכולת להראות בתזרים עתידי שיש לו כושר פירעון.

שלמה נס: חלק מהענפים גם לא מסוגלים מתי הם יחזרו לפעול.

שלמה נס: האולמות לא יודעים מתי יפתחו אותם וכמה, וכן טייק אווי או לא טייק אווי למסעדות, וכך הלאה.

שלמה נס: איך אתה יכול להראות שאתה מסוגל בעוד חצי שנה לפרוע או לא לפרוע?

שלמה נס: אתה לא יודע להראות תכנית בכלל.

שלמה נס: כל הדברים האלה מביאים לכך שנוצר מצב שהבנקים לא נותנים הלוואות למגזרים המסוכנים כמעט בכלל, וכמה שתנסו להתווכח איתי אני אראה לכם את הנתונים, זה לא עובד בפועל, בשטח זה לא מגיע, לכן המגזרים האלה שהם הכי נדרשים והכי נזקקים לאשראי הזה לא מקבלים אותו.

שלמה נס: אני רוצה להציע הצעה שאני חושב שבנק ישראל צריך להצטרף אליה ולשמוח עליה.

שלמה נס: אני יודע שהבנקים ישמחו עליה וגם העסקים ישמחו עליה.

שלמה נס: אין שום סיבה שנניח שהמדינה החליטה להקצות מיליארדים לסייע למגזרים בסיכון, שחלק מהאשראי הזה לא יילך גם לפרוע אשראים קיימים.

שלמה נס: לא צריך להעמיס עליהם עוד אשראים חדשים.

שלמה נס: חלק מזה, 50%, 60% יכול לסייע גם לפירעון אשראים חדשים, ואז הבנק ירגיש נוח שלא מגדילים פתאום את האשראי בהיקפים מטורפים שאי אפשר לעמוד בהם - - -

אוסנת הילה מארק: השאלה אם יש לבנק אינטרס.

אוסנת הילה מארק: הרי פה ההלוואה היא בריבית כזו, והוא רוצה למכור כסף ביותר כסף.

שלמה נס: נכון.

שלמה נס: את צודקת.

שלמה נס: הריבית על ההלוואות בערבות מדינה נמוכה יותר מהריבית הקיימת.

אוסנת הילה מארק: למה נראה לך שהבנקים רוצים את טובת האזרחים או את טובת העסקים.

אוסנת הילה מארק: הם מחפשים למכור כסף ביותר כסף.

שלמה נס: כן אבל הם היום עומדים במצב של לקוחות שלא בטוח שיכולים להחזיר להם.

שלמה נס: ועם הלוואה בערבות מדינה - - -

אוסנת הילה מארק: אל תדאג, הבנק לא נותן שקל אם אין לו 2.5 שקלים בצד.

שלמה נס: יש בעיות כאלה, אבל לא ניכנס רגע ספציפית.

שלמה נס: גם לבנקים יש אינטרס להפחית את הסיכון, שחלק מהאשראי יהיה אשראי בערבות מדינה כמו שהמדינה רוצה לעשות את זה.

שלמה נס: לעסק זה כדאי, זה מפחית את עלויות הריבית שלו, לבנק זה כדאי ולמדינה זה כדאי.

שלמה נס: זו הדרך שחלק מהאשראי הזה לפחות יזרום וכן יגיע לעסקים שיוכלו לקבל אותו.

אוסנת הילה מארק: שלמה, בסוף צריך לדעת אם זה לבנק כדאי.

אוסנת הילה מארק: הבנק מנהל פה את העניינים, לא אנחנו.

שלמה נס: נכון, וחלק מהביקורת היא גם על הנושא של הבנקים, אבל הבנקים, בסופו של דבר זה לא עובד.

שלמה נס: את יודעת למי הבנקים נותנים את ההלוואות?

שלמה נס: ללקוחות חזקים.

אוסנת הילה מארק: ברור.

אוסנת הילה מארק: מה אמרתי?

אוסנת הילה מארק: אם אין לך 2.5 הוא לא נותן לך שקל.

שלמה נס: - - - אבל ללקוחות בסיכון, לקוחות שצריכים אותן, הענפים שהכי צריכים אותן לא מקבלים אותן.

שלמה נס: לכן אנחנו מציעים בהקשר הזה לאפשר שאחוז מסוים מההלוואות בערבות מדינה יוכל ללכת לפירעון אשראים קיימים, זה יעזור לבנקים, זה יעזור לעסקים, זה יעזור לכולם לקבל אותם ולרדת מהדרישה המטורפת הזאת של להראות עכשיו יכולת פירעון כשאתה עוד לא יודע מתי אתה נפתח.

שלמה נס: יש עסקים שבמובנה צריך לסייע להם, לתת להם את זה.

שלמה נס: אחר כך נדון בהמשך איך אנחנו מסייעים להם.

שלמה נס: יש נושאים אחרים אדוני היו"ר, נמצאים פה ראשי המגזרים.

שלמה נס: אני מבקש לשמוע אותם גם על הגבלת החשבונות וגם על חיזוק בטחונות ודברים נוספים שעומדים בפניהם.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע אותם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ח"כ אימאן ח'טיב בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר, בוקר טוב, חברים וחברות.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שהדיון הזה והסוגיה הזאת גובה מחירים מאוד מאוד גבוהים ואנחנו כבר מתחילים לראות את התוצרים שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב לי לציין שהיום ב-12:00 מתקיימת הפגנה מול הכנסת של בעלי המסעדות.

אימאן ח'טיב יאסין: בעלי המסעדות הם אחד מהענפים שנפגעו קשות כמו בעלי האולמות, וכל העסקים הקטנים שאין להם את היכולת הכלכלית להחזיק עוד יותר ולנשום עוד יותר, במיוחד עסקים שנפתחו בשנה שעברה או בתחילת השנה, שקיבלו הלוואות כדי לפתוח את העסקים האלה, אף אחד לא היה יכול לצפות מראש שתהיה מגפה עולמית ואין ספק שמי שצריך לתת את היד ולהכניס אותה עמוק עמוק לכיס הם הממשלה והרשויות שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: הבנקים בסופו של דבר צריכים לקבל, אנחנו יכולים להבין את האינטרס של הבנקים, היינו מצפים יותר שהבנקים יבואו לקראת הלקוחות שתמיד ניזונו מהם וקיבלו מהם המון רווחים.

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של דבר הרווחים של הבנקים הם מהעסקים, לא משנה אם קטנים או גדולים, הם קיבלו בסופו של דבר לפי גודלם.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן הייתה ציפייה גם מהמקום הזה שהבנקים יעמדו לצידם, אבל אם זה לא קורה, כי בסופו של דבר הבנק הוא גם גוף עסקי.

אימאן ח'טיב יאסין: מי שצריך לדאוג לזה היא המדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: המדינה צריכה לדאוג לתכנית ולמתווה הוגן וברור ולאפשר הלוואות אפילו עומדות בלי ריביות, לתת זמן של שנה עד שהכל חוזר לשגרה, העסקים מתחילים לפעול ולהחזיר שתהיה להם את היכולת להחזיר את ההלוואות.

אימאן ח'טיב יאסין: אין מה לדבר יותר, אני חושבת שאנחנו חוזרים ומדברים על אותם דברים והגיעה שעת מעשה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא משהו אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ח"כ הילה שי וזאן בבקשה.

הילה שי וזאן: תודה.

הילה שי וזאן: כמה סוגיות בכל הקשור לסיוע.

הילה שי וזאן: בהרבה מהדיונים אנחנו מתייחסים לכל האנשים שנופלים בין הכיסאות.

הילה שי וזאן: אני רוצה לציין שרבים מאלה שנופלים בין הכיסאות זה דווקא העסקים הצעירים.

הילה שי וזאן: צריך להבין, הם בסופו של דבר מנוע הצמיחה שלנו ואנחנו מפילים אותם בכך שאנחנו לא נותנים להם תקווה.

הילה שי וזאן: צריך להבין שהיום במשבר הנוכחי עסקים שקמו ב-2019, 2020, אלה עסקים שתכננו את הקמת העסק כבר קודם לכן והמדינה לא נותנת להם מענה, לא בדמות מענקים, לא בדמות שום דבר אחר.

הילה שי וזאן: אנחנו חייבים לאפשר את ההתייחסות, לדאוג להתייחסות לאותם עסקים שגם אם כמו ב-2019 ו-2020 יש דרכים, אני שמעתי את נציגי האוצר שאומרים שאין דרך למדוד אותם, אין מחזורים קודמים.

הילה שי וזאן: יש דרכים למדוד גם עסקים כאלה, אפשר לבדוק מה ההוצאות, מה הארנונה, מה השכירויות, אפשר לבצע אומדנים לעסק גם אם הוא קם ב-2019, 2020 וגם אם אין לו גלגולים קודמים, זו החובה שלנו לעשות את זה.

הילה שי וזאן: אלה עסקים צעירים, אלה חבר'ה צעירים.

הילה שי וזאן: דבר נוסף, המענקים לצערי לרוב, אני לא רוצה להגיד לעג לרש, אבל הם באמת לא מספקים.

הילה שי וזאן: אבל מעבר למענקים שהמדינה נותנת אנחנו צריכים קודם כל לוודא שאנחנו עוזרים להם בצמצום ההוצאות הקיימות.

הילה שי וזאן: יש עסקים שמשלמים שכירויות לרשויות מקומיות.

הילה שי וזאן: אני ודאי יודעת שהקופה של הרשות המקומית גם ככה מצומצמת, המדינה צריכה לתמוך ברשויות המקומיות כדי שהן יעזרו לעסקים בשכירויות, בארנונה, בתשלומים נוספים.

אוסנת הילה מארק: את רוצה להכניס את הרשויות המקומיות לתוך שכירויות של אנשים פרטיים?

הילה שי וזאן: את לא מקשיבה.

אוסנת הילה מארק: אני מקשיבה מאוד.

הילה שי וזאן: יש הרבה מהעסקים, אני אתמול ביקרתי בשלושה מהם, שהרשות היא זו שמשכירה לעסקים.

אוסנת הילה מארק: אז מה את רוצה שיקרה פה?

יעקב מרגי: שיפוי.

הילה שי וזאן: אני רוצה שהמדינה תתמוך ברשויות המקומיות כדי שהן יוכלו לעזור לעסקים הקטנים והבינוניים שנמצאים בשטחן.

הילה שי וזאן: אנחנו חייבים הגיון וסדר בהחלטות.

הילה שי וזאן: אין לנו את זה היום.

הילה שי וזאן: אנחנו אומרים את זה בכל דיון, אנחנו נמשיך לפתוח קניונים ולא נאפשר פתיחת מסעדות באוויר הפתוח, ציינה פה את זה חברתי אימאן, אנחנו נאבד את האמון הציבורי, אנחנו כבר איבדנו לצערי את רובו.

יעקב מרגי: נא לסכם.

יעקב מרגי: אין לנו הרבה זמן.

הילה שי וזאן: אני הגשתי לפני מספר שבועות שאילתה למשרד הפנים וביקשתי לאפשר את ההטבה של ארנונה לעסקים סגורים גם לסוחרים, כי מה שקורה היום שההטבה הזאת ניתנת לבעל העסק ובעל העסק לא רוצה להעביר את ההטבה הזאת לשוכר כי מותר לו את זה רק פעם אחת, והוא אומר "אני אשמור את זה, זה שלי" ואותו סוחר ששוכר את העסק לא מקבל, הוא מחויב בארנונה למרות שהעסק סגור.

הילה שי וזאן: אנחנו חייבים לדאוג לזה מול משרד הפנים.

הילה שי וזאן: דבר אחרון, חל"ת.

הילה שי וזאן: אמרנו את זה בעבר, אין אינסנטיב, ואנחנו שומעים את זה מיותר ויותר בעלי עסקים, אני יודעת שגם חבריי שומעים את זה.

יעקב מרגי: אבל הדיון עכשיו זה מול בנק ישראל.

יעקב מרגי: זה לא התכנית הכלכלית.

הילה שי וזאן: הדיון הוא סיוע לעסקים במשבר הקורונה.

הילה שי וזאן: לסיום אני אשמח לקבל תשובה אם אכן מה שהוצג לנו פה אלה האחוזים הנכונים באשר להלוואות בערבות מדינה.

הילה שי וזאן: הנתונים שאצלי קיימים הם עדיין לא מספקים אבל הם יותר קרובים ל-50%, 40%, ולא 5%.

הילה שי וזאן: אם זה נכון אז זה באמת בעיה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אוסאמה סעדי.

יעקב מרגי: נא לקצר בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב כבוד היו"ר.

אוסאמה סעדי: באמת הזעקה של בעלי העסקים היא זעקה אמתית והמצב הוא קשה.

אוסאמה סעדי: עכשיו שמענו גם מעו"ד שלמה נס שמאות אלפים עומדים בסכנת סגירה והבנקים לצערנו לא עוזרים.

אוסאמה סעדי: לא עוזרים במיוחד כשמגדירים את הענפים האלה כמסוכנים ואז לא נותנים הלוואות.

אוסאמה סעדי: בין אם זה מסעדות, בין אם זה אולמות, בין אם זה תיירות.

אוסאמה סעדי: כל הענפים האלה שעד עכשיו סגורים, ובאמת נפגשנו עם בעלי מסעדות בצפון ביום שבת שעבר, והיום יש להם הפגנה מול הכנסת והם החליטו שהם הולכים לפתוח ב-21 לחודש.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על תקופה של חגים, כריסמס, שנה חדשה, זו התקופה של המסעדות והעסקים האלה.

אוסאמה סעדי: אם עכשיו לא ניתן להם לפתוח שמשרד הבריאות ייתן מתווה כפי שהתאמץ ועשה באילת ובים המלח, אפשר לעשות לבעלי המסעדות האלה.

אוסאמה סעדי: אני אומר גם מבחינת ההלוואות, אני הגשתי ביום רביעי שעבר הצעת חוק לדחות את העניין הזה של הגבלת שיקים.

אוסאמה סעדי: עשינו את זה למספר חודשים אבל עכשיו כבר לא עושים.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר לקראת סגר שלישי, העסקים האלה עדיין סגורים ושר המשפטים אמר שהוא יבדוק את זה עם בנק ישראל.

אוסאמה סעדי: בואו ניתן להם את זה כפי שעשו עם המשכנתאות לעוד חצי שנה.

אימאן ח'טיב יאסין: גם כשזה היה הקיים הגבילו.

אוסאמה סעדי: העניין הזה של העסקים החדשים שעכשיו יש עוד מעט דיון מהיר בוועדת הכספים, שהעסקים האלה שלקחו הלוואות פתחו את העסק ואז מיד נפלו.

אוסאמה סעדי: אלה דווקא צריך לעזור להם יותר מאשר לעסקים ותיקים ומבוססים, ולא צריך להזכיר כמובן את העניין של הצעירים בני 18, 20 שהם לא מקבלים כלום.

יעקב מרגי: שום סיוע.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אוסנת בבקשה.

אוסנת הילה מארק: קודם כל תודה רבה על הדיון הזה.

אוסנת הילה מארק: אני לגמרי מצטרפת לכל מה ששמענו מעו"ד שלמה נס, אני חושבת שהוא אמר את הדברים בצורה ברורה.

אוסנת הילה מארק: אני רק רוצה לחדד שתי נקודות.

אוסנת הילה מארק: נקודה ראשונה, יש פה משבר מטורף שפוקד את כל העולם.

אוסנת הילה מארק: היחידים שלא לוקחים חלק בנטל הם הבנקים.

אוסנת הילה מארק: הבנקים הם היחידים שלא לוקחים חלק בנטל.

אוסנת הילה מארק: מלבד זה שדוחים לאנשים את ההלוואות, אבל כבר אנחנו מבינים שהם משלמים ריבית מופקעת על דחיית ההלוואות, זה מצד אחד.

אוסנת הילה מארק: בחלק השני, אם אתה רוצה לקבל הלוואה בערבות מדינה אתה צריך להראות שהעסק שלך הוא סופר בריא והיום אין כמעט עסקים בריאים, וזה הדבר האבסורד בכל העניין.

אוסנת הילה מארק: אני חייבת לומר, ואני אומרת את זה גם בנימה אישית, לי יש ילד שנמצא בענף האירועים ואני יודעת מה זה להיות בענף האירועים.

אוסנת הילה מארק: אני אומרת לכם, אם אנחנו לא מנשימים אותו כל חודש כדי לעמוד בהתחייבויות שיש לו, הוא מזמן קורס.

אוסנת הילה מארק: אז עדיין יש עוד איך שהוא לתחזק את העניינים, אבל בסוף, כשאתה מגיע לבנקים והם במקום מתחת להכנס מתחת לאלונקה, ולא היה מישהו במשק שלא נכנס מתחת לאלונקה, הבנקים נשארים במגדל השן.

אוסנת הילה מארק: תראו, אני אומרת לך אוסאמה, זה נכון שצריך לפתוח עסקים אבל אני לא רוצה לפתוח עכשיו מסעדות כשאני מבינה שאולי נתוני התחלואה, היום אנחנו נמצאים ב-1,700, אני לא יודעת מה זה יעשה לנו.

אוסאמה סעדי: איך פתחו את כל הקניונים פתאום?

אוסאמה סעדי: כל הקניונים.

אוסאמה סעדי: מה זה?

אוסנת הילה מארק: רגע.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שגם הסיפור של איים ירוקים לא כל כך מתאים לסיפור של מסעדנות כי אנחנו מבינים שכשאנשים מתחילים להוריד את המסכות שלהם ואוכלים ונוגעים, יש בעיה עם המסעדנות ויש בעיה גם עם עולם האירועים, למרות שאני נמצאת בפוזיציה, אמרתי את הדברים כדי שמה שנקרא לא אהיה בניגוד עניינים.

אוסנת הילה מארק: אני אומרת לכם, הסיפור פה הוא הבנקים.

אוסנת הילה מארק: אם אנחנו לא נרתום אותם למשימה הזאת, אנחנו נמצא את עצמנו בדיוק בחדלות פירעון של מאות עסקים.

יעקב מרגי: סיכום.

אוסנת הילה מארק: לסיכום.

אוסנת הילה מארק: יש שתי נקודות שלדעתי הבנקים יכולים לתת פה פתרון ברמת ה-SOS.

אוסנת הילה מארק: אחד כמו שדיברנו, וזה מתקשר לדיון שקיימתי בנושא ה-BDI וקיבלנו על זה תשובות.

אוסנת הילה מארק: דבר נוסף, אי אפשר לספור לאנשים האלה את השיקים.

אוסנת הילה מארק: כשאתם סופרים להם את השיקים, הרי המשבר הזה יום אחד ייגמר ואז נמצא פה עשרות אלפי אנשים שנמצאים מוגבלים, המשק הזה לא יוכל לנוע לעולם אם לא ניתן להם את האופק הזה.

אוסנת הילה מארק: לכן אני אומרת, אם הבנקים לא ייכנסו פה מתחת לאלונקה אנחנו נמצאים בקטסטרופה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יבגני סובה.

יעקב מרגי: זו הזדמנות לומר לך מזל טוב.

יעקב מרגי: נולדה לו בת שלישית.

אוסנת הילה מארק: מזל טוב.

יבגני סובה: תודה.

יבגני סובה: אבל תיכף יהיו לילות ללא שינה.

יבגני סובה: קודם כל תודה רבה על הברכות.

יבגני סובה: בהקשר של הברכות אני חייב להגיד שקיבלתי מלא ברכות בפייסבוק, בין הברכות היו ששאלו אותי 'מה, בתקופה כזאת אתה מחליט להביא ילד שלישי, במצב כזה', ואז מישהו כתב 'בטח, הוא חבר כנסת אז הוא חושב שהוא יכול'.

יבגני סובה: וזה מאוד העציב אותי.

יבגני סובה: משום שדווקא אי היציבות הכי גדולה זה פה בכנסת, והרבה אנשים שבאים לכנסת כשליחות לא חושבים על זה כאי יציבות.

יעקב מרגי: מקום העבודה שהחזקתי בו הכי הרבה שנים בקריירה שלי זה הכנסת.

יבגני סובה: אני בסך הכל שנה וחצי כאן, אבל אני חושב שהמקום הזה הוא הכי לא יציב מכל המקומות במדינה.

יבגני סובה: אבל בחזרה למצב העסקים.

יבגני סובה: נמצא כאן בחוץ ירון סלע שהוא יו"ר ארגון בעלי העסקים בענף הספורט והכושר.

יבגני סובה: אני חושב שבהזדמנות אחרת אני מניח שגם תוכל לתת לו להשתתף ולדבר.

יעקב מרגי: הוא רשום לזכות הדיבור.

יעקב מרגי: הלוואי והייתי יכול להכניס את כולם.

יבגני סובה: מקסימום אני אצא ותכניס אותו.

יבגני סובה: אבל למה אני אומר את זה?

יבגני סובה: משום שהניתוק מהממשלה, מחברי הכנסת, יש ניתוק מוחלט.

יבגני סובה: אחת הטענות הקשות כלפי הממשלה שהיא פשוט מנותקת.

יבגני סובה: אני לא מדבר על הבנקים, בנקים זה עסק פרטי, כמובן שהמדינה צריכה להיות גם רגולטור לבנקים וגם לתת הקלות.

יבגני סובה: אבל הניתוק הזה בא לידי ביטוי בשטח.

יבגני סובה: אני אתן דוגמה.

יבגני סובה: למשל אם יש לך מכון כושר, מסעדה או כל עסק אחר שהמדינה סגרה, אז אתה כמדינה תבטל את הארנונה.

יבגני סובה: אל תיתן ארנונה 25%.

יבגני סובה: מדוע אני כבעל דירה שמשכיר אותה לא משלם מס עד גובה של 4,500 שקל ואם אין שוכרים בדירה, אני הולך לעירייה, מודיע שאין שוכרים בדירה ואני מקבל פטור מלא מארנונה.

יבגני סובה: אז למה בעל עסק לא יכול לעשות דבר כזה?

יבגני סובה: אם אתה כמדינה פוטר אותו מתשלום ארנונה לכל תקופת השהות שהעסק סגור, אתה מוריד ממנו לפחות 12% של הכנסות.

יבגני סובה: אני אתן עוד דוגמה.

יבגני סובה: לגבי מס הכנסה.

יבגני סובה: הרי נגמרת שנת 2020.

יבגני סובה: עד מארס-אפריל יתחילו לעשות את הדו"חות על 2020.

יבגני סובה: אתה יודע איזה בלגן זה יהיה?

יבגני סובה: אנשים בחודשים האלה לא שילמו מסים.

יבגני סובה: מס הכנסה יתחיל להסתכל בחשדנות יתרה לעסק שמדווח ירידה משמעותית בהכנסות, ולא בגלל קורונה.

יבגני סובה: אתה יודע שיש עסקים שעובדים בקורונה.

יבגני סובה: אז ההקלות במס חייבות לבוא עכשיו, לא אחרי דובאי, לא אחרי חיסון ולא אחרי בחירות.

יבגני סובה: עכשיו צריכות להיות הקלות במס.

יבגני סובה: דבר נוסף אחרון אדוני היו"ר, בהקשר למכוני כושר, אם כבר הזכרתי את זה, יש בסך הכל 2,500 מכוני כושר בישראל שזה 2,500 בעלים, אולי אפילו פחות.

יבגני סובה: אין להם יכולת להקים מפלגה, אין להם יכולת לעשות מפלגה בתוך מרכז המפלגה, לכן אנשים לא שומעים אותם.

יעקב מרגי: מפלגה בהתהוות.

יבגני סובה: מה שאני אומר שההכנסות מ-2,500 מכוני כושר זה מיליארדי שקלים לקופת המדינה, ולא נראה את הכסף הזה.

יבגני סובה: זו הבעיה.

יבגני סובה: אני קורא לך בוא תקרא למשרד הפנים, ראש הממשלה, נעשה כאן הקלות במתן ארנונה והקלות במס, וסוף סוף נוכל לפחות להראות שוועדת הכלכלה מסייעת לעסקים קטנים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ח"כ אנטאנס.

יעקב מרגי: בקצרה.

אנטאנס שחאדה: בוקר טוב אדוני היו"ר, חבריי חברי הכנסת.

אנטאנס שחאדה: נכון, אנחנו מדברים על בעיה רצינית, מצוקה רצינית במיוחד לעסקים בחברה הערבית וכל המנגנון לקבלת הלוואות מהמדינה או בערבות מדינה, אמנם אחוז הניצול של העסקים בחברה הערבית דומה מאוד לאחוז הניצול, בדקתי את הנתונים של משרד האוצר ורשות המסים, כמעט אותו אחוז ניצול, אבל מבחינת הסכומים בגלל שהעסקים בחברה הערבית הם עסקים קטנים, כמעט 99% הם עסקים קטנים ובינוניים, הסכומים שהם מקבלים הם נמוכים מאוד בהשוואה לחברה או לכלכלה הישראלית.

אנטאנס שחאדה: ויש מצוקה אמיתית.

אנטאנס שחאדה: דיברו על מסעדות שיש להם הפגנה היום, שהענף הזה כמעט חוסל ובמיוחד מסעדות חדשות שלא יכולות לקבל את התמיכה מהממשלה, במיוחד שנפתחו ב-2019 ו-2020 ויש כאלה שפתחו.

אנטאנס שחאדה: ענף האירועים והאולמות, ענף הספורט, הם קורסים.

אנטאנס שחאדה: הכלכלה בחברה הערבית בנויה על שירותים, מסחר ועל מסעדנות, בעיקר בסופי שבוע ובואו נגיד, אורחים שמגיעים מחוץ לישובים.

אנטאנס שחאדה: בסגר השלישי יש קטסטרופה, עסקים קורסים.

אנטאנס שחאדה: לכן נאלצים לפתוח ובאים ושואלים למה התחלואה בחברה הערבית ממשיכה לעלות.

אנטאנס שחאדה: כי כולאים אותם בישוב הערבי, שמים בטונדות בכניסה וערימות עפר בכניסה לישובים, אבל מאפשרים כמעט תנועה חופשית ורגילה בתוך הישובים ורוב התחלואה בתוך המשפחה וקרובי משפחה.

אנטאנס שחאדה: לכן אדוני היו"ר, צריך מנגנון חשוב פה.

אנטאנס שחאדה: תגמול והתמודדות עם בעיית העסקים בחברה הערבית, מנגנון שיתאים לנתונים של העסקים, עסקים קטנים עם רווחיות נמוכה מאוד, ואם למישהו חזר שיק לפני שנתיים או שלוש הוא לא יכול ליהנות מההלוואות.

אנטאנס שחאדה: לכן אני דורש שהוועדה תפנה או תתבע מהממשלה ומהבנקים לבנות מתווה במיוחד לעסקים - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני רוצה לקבל התייחסות בסוגיית ההלוואות, הארכת המשך דחיית ההלוואות.

יעקב מרגי: ההצעות שהציע רו"ח ועו"ד שלמה נס לגבי השימושים של אותן הלוואות.

יעקב מרגי: דבר שני, הבנתי שנציג החשכ"ל איתנו, אני מבקש התייחסות לגבי הלוואות לעסקים בסיכון מהקרנות.

יעקב מרגי: ובכלל כל סוגיית מתווה הסיוע לעסקים בהמשך.

טל הראל: אני מבנק ישראל.

טל הראל: אני מודה על ההזדמנות לדבר על נושא מאוד חשוב וגם להציג צעד מאוד משמעותי שפרסמנו ביום חמישי וזאת הזדמנות להגביר את מודעות הציבור לצעד הזה, לגבי סיוע ללקוחות עסקיים.

טל הראל: דובר פה על קידום דחיית תשלומים לחצי שנה.

טל הראל: בעצם מה שגובש זה שהחל מה-1.1.2021, המועד שבו עומד לפוג המתווה הנוכחי, ייכנס לתוקף מתווה של דחיית תשלומים לשנה ללא שיקול דעת.

טל הראל: מתווה שכל הבנקים ללא יוצא מן הכלל נרתמו אליו, אימצו אותו ומחויבים לו.

טל הראל: מה אומר המתווה הזה?

טל הראל: המתווה אומר שכל הלקוחות שנמצאים בסטטוס של דחיה, מדובר ב-60,000 לקוחות עסקיים, עסקים קטנים ועסקים זעירים, יהיו זכאים לדחיית תשלומים אם הם מראים פגיעה במחזור הפעילות שלהם ב-25% במשך שלושה חודשים לא רציפים.

טל הראל: במידה ומדובר בהלוואות עד 500,000 ₪ תהיה דחייה לשנה של התשלומים ללא שיקול דעת, ואם מדובר ביתרת הלוואה מעל 500,000 ₪ בדחייה אוטומטית של שישה חודשים.

טל הראל: דובר פה על הריבית שהיא ריבית גבוהה – הריבית היא לא גבוהה, אלא הריבית ההסכמית, ריבית של הלוואה.

טל הראל: הדחייה תהיה ללא כל עמלה, ופרישת התשלומים בסוף תקופת הדחייה, בסוף השנה תהיה לאורך יתרת ההלוואה או לסוף תקופת ההלוואה.

טל הראל: מדובר בצעד שנועד להקל על הקשיים התזרימיים ולהחזיר את הלקוחות ללוח תשלומים מאוד מאוד מקל, זה יביא להפחתה של בערך 70% ומעלה של ההחזר החודשי, הלוואה ממוצעת לתקופה של שלוש שנים וזה יכול להביא לדחייה של 85% מההחזר החודשי וזה צעד מאוד חשוב ומשמעותי שכל הבנקים מחויבים אליו.

טל הראל: לגבי הנושא של מתן עוד אשראי ללקוחות, אני מסכימה עם מה שאמר פה עורך הדין הנכבד.

טל הראל: לא הפתרון לכל אשראי הוא מתן עוד אשראי.

טל הראל: לפעמים צריך סיוע של מענקים וצריך לקחת את זה בחשבון.

טל הראל: לגבי פירעון אשראי מהקרן באשראי אחר, את זה צריך להפנות לנציגי משרד האוצר שיתייחסו לתנאי הקרן.

טל הראל: זה בעקרון המתווה שבא להראות שאכן יש פה הקשבה לציבור, הקשבה לצורך, סיוע ממשי ללקוחות העסקיים כדי שיצלחו את התקופה הזאת וינסו לחזור לשגרת עסקים רגילה.

יעקב מרגי: אני מברך.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לקשור כתרים, אבל פעם שניה שבנק ישראל באמת קשוב גם לפניות שלנו וגם לדיונים בוועדת הכלכלה, כי תמיד זה היה סמוך, ואין לי בעיה עם זה.

יעקב מרגי: אבל אחת הבעיות של משבר הקורונה זה חוסר האמון ואי הוודאות, ויפה שעה אחת קודם.

יעקב מרגי: תאריכים הם לא דבר בהפתעה.

יעקב מרגי: רבותי, חוסר הוודאות בעולם העסקי הוא מתסכל.

יעקב מרגי: הוא לא פחות קשה מהמשבר הכלכלי והבריאותי.

יעקב מרגי: לכן בנק ישראל רואה את המגמות, אנא, לתת קודם.

יעקב מרגי: כי זה בא בסמוך.

יעקב מרגי: אני שמח שהדיון הזה מתקיים, ההודעה של בנק ישראל הוציא מונחת לפניי ואני שמח שהיא יצאה, אבל אני יודע שזה היה בבנק ישראל עוד לפני כן.

יעקב מרגי: זה יכל לצאת קודם.

יעקב מרגי: זו הערה בונה.

יבגני סובה: יש נציג משרד הפנים שנמצא כאן?

יבגני סובה: בעניין הארנונה אולי אפשר משהו.

יעקב מרגי: נציג החשב הכללי בבקשה.

יעקב מרגי: תתייחס לנושא העסקים בסיכון.

עמית מרזאי: אני ממונה ערבויות מדינה בחשכ"ל.

עמית מרזאי: אני מצטרף לטל, אני חושב שהדיון הזה בהחלט דיון חשוב ונדרש.

עמית מרזאי: אני רוצה להציג את הנתונים ואז להתייחס לדברים כדי שתהיה נקודת פתיחה זהה.

עמית מרזאי: אנחנו הקמנו את הקרנות במטרה לסייע לעסקים ואני חושב שהנתונים שאנחנו רואים היום הם נתונים שאפשר לחלוק עליהם, כיוון שיש עסקים שנדחים אבל יש גם עסקים שמאושרים.

יעקב מרגי: תן לנו נתונים, מה היו הציפיות שלכם, מה הקציתם, כמה בקשות הוגשו וכמה נדחו.

עמית מרזאי: אנחנו הקצינו במנות את הכספים לתוך הקרן לעסקים קטנים ובינוניים שהקמנו עבור הקורונה.

עמית מרזאי: תחילה פתחנו קרן של 4 מיליארד, לאחר מכן 8 מיליארד, הגדלנו ל-8 מיליארד, השלב השלישי היה הגדלה ל-14 מיליארד ולאחר מכן הגדלה ל-18 מיליארד.

עמית מרזאי: כל הכספים האלה כבר נוצלו.

עמית מרזאי: היינו לפני כחודשיים-שלושה בוועדת הכספים, ביקשנו הכפלה של הסכום, בעצם הגדלה של הסכום מה-18 מיליארד, קיבלנו הקצאה של עד 18 מיליארד נוספים וכרגע אנחנו נמצאים מעבר למה שציפינו, ואנחנו נהיה פה ככל שהעסקים יצטרכו את הסיוע שלנו ונקצה את הכסף כל פעם מראש כדי שלא ייווצר הפער בין הביקוש להיצע של הגופים המממנים.

עמית מרזאי: אני רוצה לומר שפועלים היום בקרן 11 גופים מממנים.

עמית מרזאי: יש שבעה בנקים, יש ארבעה גופים חוץ בנקאיים ויש גם חברות כרטיסי אשראי וגם חברות אחרות.

עמית מרזאי: יש פה היצע אשראי גדול וגם תיאבון סיכון שונה של כל אחד מהשחקנים ואינטרסים שונים של כל אחד מהשחקנים להצטרף.

עמית מרזאי: לגבי הנתונים, אז כמו שאמרתי, בעצם 102,000 בקשות הוגשו לקרן.

עמית מרזאי: אוכלוסיית העסקים כמובן גדולה יותר, היא מונה בין 600,000-800,000 עסקים.

עמית מרזאי: רשות המסים יודעים את הנתונים יותר טוב מאתנו, אבל מה שאני מנסה לומר שמתוך ה-100,000 עסקים כמעט 61,000 עסקים קיבלו הלוואות, אושרה להם הלוואה.

עמית מרזאי: בעצם אושרו 61,000 הלוואות.

עמית מרזאי: זה שיעור אישורים גבוה, כשמסתכלים על זה במסלול הרגיל - - -

יעקב מרגי: זה גם אישור דחיה גבוה.

יעקב מרגי: 40% זה אישור דחיה גבוה.

יעקב מרגי: השאלה אם אתה יודע, תן לי מאפיינים לדחייה.

עמית מרזאי: אין בעיה.

עמית מרזאי: אני רק אומר שה-61,000 הלוואות אושרו בסכום של כ-21 מיליארד שקלים, סכום משמעותי מאוד.

עמית מרזאי: אגב, הרוב המכריע שלו אושר בשלושה החודשים הראשונים של המשבר, כלומר החל מאפריל.

עמית מרזאי: אתה צודק, יש 60% אישורים בקרן במסלול הכללי וכ-67% אישורים במסלול המוגבר.

עמית מרזאי: אנחנו דווקא סבורים שמדובר בשיעור אישורים גבוה מאחר ויש לנו את נקודת הייחוס של הקרנות טרום הקורונה, שם שיעור האישורים היה נמוך אפילו מ-50%, כאן נוכח הגידול בסיכון ואי הוודאות אנחנו רואים גידול בשיעור האישורים.

עמית מרזאי: אני רוצה לומר משהו לגבי הדחיות, ואני אתחיל להתייחס לאמירות של עו"ד שלמה נס שאגב שוחחתי איתו בעצמי כמה פעמים וטיפלנו גם בבעיות ספציפיות יחד.

עמית מרזאי: אני רוצה לומר שכשה

עמית מרזאי: בנקים בוחנים את האשראי הם נדרשים לבחון שני דברים עיקריים.

עמית מרזאי: אחד שיש צרכי אשראי, וכאן כנראה שאין מחלוקת, והסוגיה השניה היא סוגיית היכולת לפרוע את האשראי, זה נובע גם מסוגיות פיקוחיות שאני מניח שטל וזיו יוכלו להתייחס אליהן אחר כך, אבל אלה שני הכללים ולכן הרבה מהעסקים באמת מקבלים אשראי וחלק מהם לא מקבלים אשראי.

עמית מרזאי: מאחר ומדובר באשראי שצריך להחזיר ולא במענקים, נכון היה גם לצפות שיהיה שיעור דחיה מסוים ועכשיו אפשר להתווכח האם שיעור הדחייה נכון או לא נכון.

עמית מרזאי: אני רוצה לומר על זה עוד משהו.

עמית מרזאי: אנחנו עושים בקרות שוטפות על כל הדחיות, גם רנדומליות וגם ספציפיות.

עמית מרזאי: עו"ד שלמה נס יודע שבתיקים הספציפיים שדיברנו עליהם יחד אפילו הפנינו החוצה לבדיקה אובייקטיבית והחזרנו פנימה.

עמית מרזאי: אני יכול לומר לוועדה שבביקורות הרנדומליות שלנו כ-47% מהתיקים שנדונו אצלנו בבקרה חזרו לבנק או לגוף המממן ואושרו.

עמית מרזאי: אנחנו ממשיכים לעשות את זה במנות מאוד גדולות, והמטרה היא לייצר תהליך שנותן את המענה עד הקצה לעסקים.

עמית מרזאי: תראו, לבנקים יש סמכויות לאשר הלוואות, בחלק מהמקרים אין להם סמכויות לדחות הלוואות וכשמבקשים לדחות את ההלוואות באותם מקרים אנחנו מצרפים לדיון נציג ציבור, לא פקיד ממשלתי אלא איש אשראי שיצא מהמערכת הבנקאית והמטרה שלו לשבת בדיון ולדון מחדש בבקשה במידה ויש איזו שהיא המלצה לדחות את הבקשה.

עמית מרזאי: זה כשלעצמו מייצר עוד תהליך שאמור להגן על העסקים.

עמית מרזאי: הטעות הגדולה מבחינתנו היא טעות שבה העסקים צריכים אשראי, יכולים לקבל אשראי, עומדים בקריטריונים ולא מקבלים ובזה אנחנו מנסים לטפל מצד אחד.

עמית מרזאי: מצד שני צריך לזכור שאלה כספי בנק שצריך לעמוד בכללים של רגולציה, של צרכים ופירעון ואת הדברים האלה אנחנו מבקשים לאזן.

יעקב מרגי: רק אני מקווה שתנאי הרגולציה והביטחון לכספי הבנקים בתקופת הקורונה, כפי שהמדינה יודעת לקחת סיכונים ואפילו ללוות כסף וכסף לא קטן, כדי להחיות את המשק, אני חושב שבשוליים הרחבים של הרגולציה הבנקאית היה שייך לרווח אותם קצת.

שלמה נס: זה עבודה בעיניים.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: אני אתן לכם.

עמית מרזאי: אני לא רוצה להכנס למגרש שאני לא יכול לדבר עליו, אבל ככל שאנחנו מדברים על הקרן לעסקים קטנים אז הסרנו לחלוטין את כל הבירוקרטיות ואת כל התהליכים.

עמית מרזאי: בעצם יצרנו תהליך קצר של שתי דקות, אפשר לעשות אותו באמצעות האייפון או המחשב, של הגשת בקשה.

עמית מרזאי: אין בירוקרטיה של טפסים שהמדינה מבקשת, יש תהליך בדיקה רגיל שהבנקים והגופים החוץ בנקאיים - - -

יעקב מרגי: הביטחונות.

יעקב מרגי: רמות הסיכון.

יעקב מרגי: תראה, אולי לא הבהרתי את עצמי.

יעקב מרגי: אם ענף המסעדנות היה נחשב בבנקים ענף בסיכון לפני הקורונה, איך אתה חושב שיתייחסו אליו היום כשהוא בא לבקש הלוואה?

עמית מרזאי: אני רוצה להחזיר אליך את השאלה אדוני היו"ר, לא בחוצפה אלא בניסיון לענות על השאלה.

עמית מרזאי: כיוון שאם כך היינו מצפים ששיעור האישורים באותו ענף יהיה נמוך מהממוצע בקרן.

עמית מרזאי: מה שאנחנו רואים הוא דווקא שהשיעור גבוה יותר מהממוצע בקרן.

יעקב מרגי: אתה לא עונה בחוצפה.

יעקב מרגי: אתה עונה לי על מה שאני רוצה לדעת.

יעקב מרגי: לכן שאלתי.

עמית מרזאי: אוקיי.

עמית מרזאי: תודה.

עמית מרזאי: כשמסתכלים על ענף המסעדות וההסעדה, גם שירותי הסעדה פרטיים וגם מסעדות, רואים ששיעורי האישורים נעים בין 67%-68% מהבקשות שמוגשות.

עמית מרזאי: הממוצע בקרן כמו שאמרתי עומד על 61%.

עמית מרזאי: כלומר שיעור האישורים גבוה מהממוצע וניתן פה מענה מעבר לממוצע, שזה נתון שהוא חיובי כשלעצמו.

עמית מרזאי: אני לא מוריד את זה מהשולחן, יש פה סוגיות נקודתיות של הלוואות ספציפיות שיש להם סיפורים ספציפיים ובהם אנחנו מטפלים מול העסקים וגם מול ראשי האיגודים וגם מול אנשים כמו שלמה נס שעושים דברים נהדרים בחזית הזאות, אנחנו מטפלים בהן אחת-אחת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני רוצה לעבור לענף השלישי של הדיון, זה המשך תכנית הסיוע לעסקים.

יעקב מרגי: אתה אמור לענות או שיש גורם נוסף מהאוצר?

יעקב מרגי: כל סוגיית החל"תים, המענקים, המענקים הסוציאליים, החזר הוצאות קבועות.

יעקב מרגי: מי אמור לתת לנו מענה?

יעקב מרגי: בבקשה.

הילה שי וזאן: אנחנו עוד ננהל איתו שיח?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: ניהלנו קודם.

יעקב מרגי: חצי שעה קודם.

יעקב מרגי: אני אתן לך את רשות הדיבור.

הילה שי וזאן: לא, אני רוצה לדבר איתו.

מירי סביון: אני מרשות המסים.

מירי סביון: אני יכולה להתייחס לסוגיית המענקים להוצאות הקבועות והסוציאליות.

מירי סביון: קודם כל חשוב לי לתת את הנתונים כדי שיהיו פה לנגד עיני חברי הוועדה.

יעקב מרגי: שיהיה עבר הווה ועתיד גם.

יעקב מרגי: העתיד לא פחות חשוב.

מירי סביון: אני כרגע אתייחס למענקים שכבר שילמנו.

מירי סביון: עד עכשיו שילמנו במענקים גם הסוציאלי וגם ההוצאות הקבועות סכום של יותר מ-21.5 מיליארד שקלים.

מירי סביון: המענק הסוציאלי שהוא יותר מ-12 מיליארד ומענק הוצאות הקבועות לעסקים הקטנים שזה עסקים עם מחזור של עד 300,000 שקלים שולמו יותר מ-2.8 מיליארד שקלים ובמענק של ההוצאות הקבועות לעסקים במחזור של מעל 300,000 שקלים שולמו כמעט 7 מיליארד שקלים.

מירי סביון: אלה הסכומים שבסך הכל שולמו עד עכשיו.

מירי סביון: לגבי עסקים חדשים, אני אומרת שוב, עסקים שהוקמו עד סוף 2019 למעשה זכאים למענקים לפי התכניות הרגילות, זאת אומרת גם עסק שפעל חודשיים בשנת 2019 יכול להיות זכאי גם למענק הסוציאלי ואז החישוב הוא לפי ההכנסה הממוצעת בתקופה שבה הוא פעל, וגם למענק של ההוצאות הקבועות, שוב, לפי המחזורים ואנחנו פשוט משווים את זה לתקופה יותר קצרה כי אין לנו שנה שלמה בשנת 2019.

מירי סביון: לאחרונה גם העברנו תיקון שבו נעשית התאמה לגבי הירידה במחזורים לגבי אנשים ששהו בחופשת לידה או בשירות מילואים בתקופות הבסיס כדי שתהיה התאמה להכנסות שלהם בתקופת הבסיס, ולכן גם עסקים כאלה זכאים למענקים.

מירי סביון: בנוסף, לעסקים שהוקמו בינואר-פברואר 2020 זכאים למענקים של הוצאות קבועות בשיעורים של 3,000, 4,000 שקלים אם זה עוסק פטור או עוסק רשום.

יבגני סובה: מירי, סליחה שאני קוטע אותך.

יבגני סובה: כשאת אומרת הוצאות קבועות, זה 15% מהמחזור של העסק.

יבגני סובה: שיהיה ברור.

יבגני סובה: כי זה משתמע כאילו הוצאות קבועות זה 100% מכסה את ההוצאות.

יבגני סובה: לא, זה 15% מהמחזור, שזה כלום.

מירי סביון: מטרת המענק של ההוצאות הקבועות היא לכסות את ההוצאות הקבועות שאי אפשר לחסוך כשעסק יורד בפעילות והמקסימום שהוא יכול להגיע אליו זה 15% מהמחזור.

יעקב מרגי: עד מתי ההוראה הזו?

מירי סביון: כרגע ההוראות הן עד סוף השנה הזאת.

יעקב מרגי: עד ל-31 לדצמבר.

יבגני סובה: אתה מבין אדוני היו"ר שזה לא נותן שום מענה כי רק ארנונה לוקחת 10% מההכנסות של העסק.

קרן ברק: לא, בארנונה נתנו פטור.

יבגני סובה: לא נתנו פטור.

יבגני סובה: 25% לשנה.

יבגני סובה: זה לא פטור.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: תן לה להשיב.

קרן ברק: לא נכון.

יבגני סובה: מה לא נכון?

יבגני סובה: או שלושה חודשים או 25%.

יעקב מרגי: חברים, יבגני, זה לא הדיון.

יעקב מרגי: בבקשה גבירתי.

מירי סביון: בנוסף ניתנו הטבות בארנונה, זה לא באמצעות רשות המסים.

מירי סביון: הטבות בארנונה לעסקים שנפגעו מעל 60%, מעל 80%, זו הטבה נוספת.

מירי סביון: ההטבות שמקבלים עסקים שנפגעו בצורה קשה מהמדינה זה גם בארנונה מצד אחד ובנוסף את מענק ההוצאות הקבועות.

קרן ברק: תתני את ההבהרה לגבי הארנונה כדי שהוויכוח בינינו יסתיים.

יעקב מרגי: היא אמרה על הארנונה.

קרן ברק: אבל הוא טוען שזה לא נכון.

יעקב מרגי: את אומרת באופן גורף זה לא היה באופן גורף.

יעקב מרגי: זה רק לעסקים שנפגעו ב-70%?

מירי סביון: זה היה מעל 60% ומעל 80%, שוב, זה מאוד - - -

יעקב מרגי: והמדינה שיפתה את הרשויות המקומיות.

יעקב מרגי: תודה.

אנטאנס שחאדה: ההטבה של הארנונה נגמרה.

קרן ברק: לא.

קרן ברק: היא לא נגמרה.

יעקב מרגי: אנחנו קוראים בזאת לשר האוצר, וזה יופיע בסיכום, לקבל החלטה צופה פני עתיד ל-2021, לגבי המשך התכניות.

יעקב מרגי: אני לא יודע איך עושים את זה מבחינה חוקית, משפטית, כשהממשלה מקרטעת ואין לי מילה יותר מתאימה להתנהלות של הממשלה בהיעדר תקציב, אבל זה מה שיש, ואני חייב לעשות את עבודתי ולקרוא, והחוסר אונים הזה שהחברה הישראלית נמצאת בו בגלל היעדר תפקוד של הממשלה בסוגיות קרדינליות בניהול המשבר הזה, אני חושב שצריך לומר את זה היום ואני אומר את זה ללא מורא והלוואי והייתי יכול לבחור מילים קשות יותר כדי לומר את זה.

יעקב מרגי: אנחנו קצת נוגעים מלמעלה על מצוקת המשק הישראלי, על העסקים, ואנשים בפלנטה אחרת מתנהלים בחיים בנדמה לי ומתעסקים לא רציניים.

יעקב מרגי: בבקשה ח"כ קרן ברק.

קרן ברק: קודם כל אני מתנצלת על האיחור.

קרן ברק: היה לי עיכוב אישי.

קרן ברק: אני פשוט נכנסתי בתחילת הדברים של עמית מרזאי, והדברים שהוא אמר, כמה דברים.

קרן ברק: מכיוון שאני חברה בוועדת הכספים אנחנו מתעסקים בזה לפחות שנה, דבר שני, אני יו"ר ועדת המשנה שלך לעסקים קטנים ובינוניים אז מן הסתם הוא אמר כאן דברים שלכם אולי הם נשמעים חדשים אבל הם מובן מאליו.

קרן ברק: לפני הקורונה אף אחד לא יכל לקחת הלוואות בערבות מדינה, הן היו בלתי אפשריות, זה היה כזה ספר, היית צריך חברות מתווכות, 2% מכלל האוכלוסייה השתמשה בערבויות האלה כי היה בלתי אפשרי להשתמש בהן.

קרן ברק: הצעד הראשון אולי שאני עשיתי בתור חברת כנסת היה ביום שהתחילה הקורונה, לכתוב מכתב ולדבר עם שר האוצר דאז משה כחלון כדי לשנות את כל מתווה ההלוואות בערבות מדינה ולשמחתי באמת דווקא רוני חזקיהו, אפשר להגיד בהקשר הזה דברים מאוד טובים עליו, הוא הבין את צו השעה ושינה את כל המתווה.

קרן ברק: לכן אי אפשר בכלל להשוות עם מה שהיה לפני כן כי לצורך העניין זה היה אירוע אחר, לא היו הלוואות בערבות מדינה, 2% זה כמו אפס.

קרן ברק: לכן אנחנו יצרנו מנגנון חדש לחלוטין של הלוואות בערבות מדינה.

קרן ברק: אין מה להתלות על מה שהיה לפני כן כי זה לא היה.

קרן ברק: וברגע שזה לא היה, עכשיו במצב החדש הזה, אנחנו ועדת כספים, עשינו מסלול כזה ומסלול כזה ומסלול שאנחנו המצאנו אותו שם זה היה מסלול לעסקים בסיכון מאוד גבוה.

קרן ברק: ולמסלול העסקים בסיכון גבוה במיוחד בעצם הקרן הזאת, פחות מחצי ממנה בכלל מומשה.

קרן ברק: זאת אומרת שיש פה כשל, זאת אומרת שמה שהוא אומר לא סביר, הבנקים נותנים אשראי, כל הזמן הם מנופפים בקריסת הבנקים.

קרן ברק: יש כאן קריסת הבנקים וכאן לתת אשראי לעסקים בסיכון גבוה, יש אמצע שבו אפשר שהבנקים לא יקרסו ועדיין לתת אשראי.

קרן ברק: כבוד היו"ר, אתה לא צריך להיות גאון הדור בשביל להסתכל על עסק ולהבין שאם הוא מוכר חליפות לחתונה ואין חתונות, אז כרגע יכולת ההחזר שלו היא אפס.

קרן ברק: אבל אם עוד חצי שנה החתונות יחזרו, זה יקפוץ מאפס ל-100.

קרן ברק: לא צריך להיות גאון הדור בשביל להבין את זה ועדיין הם מתייחסים לעסקים האלה כסיכון מאוד גבוה, והם לא נותנים, לעסק לחליפות או לבגדים כאלה לא נותנים אשראי.

קרן ברק: אז משהו במנגנון לא עובד, ואם היינו עוברים עסק-עסק היית מבין שההתייחסות שלהם היא לא ההתייחסות הנכונה.

קרן ברק: יותר מזה, אני רוצה להגיד לך עוד משהו כבוד היו"ר.

קרן ברק: הכי עצוב זה שהבנקים לקחו את זה, ופה אני אומרת בכעס גדול על הבנקים, הם לקחו את המנגנון הזה למתן הטבות ללקוחות שהם אוהבים, שיכולת ההחזר שלהם גבוהה.

קרן ברק: הם באים ללקוחות המועדפים שלהם ונותנים להם את ההלוואות האלה כי יש להם כסף בקופה ולמי שצריך הם לא נותנים.

קרן ברק: וזה המצב.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בנק ישראל תוכלו להתייחס לזה.

אנטאנס שחאדה: אם אפשר אדוני היו"ר, לקרן לעסקים בסיכון, הייתה קרן כזאת.

קרן ברק: יש קרן כזאת.

קרן ברק: היא לא מנוצלת.

יעקב מרגי: אתם לא שומעים אחד את השני?

יעקב מרגי: הבחור נתן לך נתונים.

אנטאנס שחאדה: לסיכון לא.

אנטאנס שחאדה: הוא נתן כללי.

שלמה נס: עובדים עליכם בעיניים.

יעקב מרגי: יוסי פתאל בבקשה.

יוסי פתאל: שלום רב אדוני היו"ר.

יוסי פתאל: קודם כל לא נמאס לי לחזור על דעותיי בוועדה והדברים חשובים מאוד.

יוסי פתאל: תמיד אפתח את דבריי בזה שאני מצטער שלא הקמת את חדר המצב שדיברת עליו.

יעקב מרגי: הלוואי.

יוסי פתאל: כשנתנו את האשראים המצב היה קשה.

יוסי פתאל: בינתיים הוא השתפר ועכשיו הוא קשה מאוד.

יוסי פתאל: כולם הניחו שברבעון האחרון תהיה חזרה לעבודה, זה לא קרה ולכן חייבים לעשות איזה שהוא ארגון מחדש של ההחלטות בנושא של הפירעון.

יוסי פתאל: זה לא רק לעזור לעסקים, חשוב לי להדגיש, ענף התיירות הנכנסת זה ענף היצוא הרביעי בגודלו של מדינת ישראל.

יוסי פתאל: לא היה עולה על דעתכם לתת לענף היצוא הביטחוני שהוא בערך בגודל שלנו ותורם פחות מאתנו למקום העבודה ליפול.

יוסי פתאל: 140 חברות, 2,000 עובדים, מייצרים 10% ממקומות העבודה בפריפריה, אין תשובה.

יוסי פתאל: אנחנו עם אפס פעילות מאונס כי המדינה לא רק שלא מרשה לתיירים להכנס היא גם מסרבת לשרטט אופק כיצד זה יהיה.

יוסי פתאל: אדוני, בוועדה שלך פשוט לא דיברו אמת אנשי משרד הבריאות.

יוסי פתאל: המתווים והמצגות פשוט לא יצאו אל הפועל.

יוסי פתאל: אנחנו עוד לא ביקשנו להכניס תיירים, רק להתכונן לקראת הגעתם.

יוסי פתאל: גם זה לא קרה.

יוסי פתאל: לגבי הסטטיסטיקות, לגבינו אם ידרשו מאתנו להשיב את האשראים שנתנו מכל סוג, זה גזר דין מוות.

יוסי פתאל: אין כלכלן, לא בשנה א' ולא פרופסור שעסק שנמצא מאז מארס באפס הכנסות יכול להחזיר הלוואות.

יוסי פתאל: רשות המסים אגב קובעת שאנחנו כבר לא קיימים, מבקשים איתנו בחזרה את הכסף.

יעקב מרגי: תודה יוסי.

יעקב מרגי: נסתפק בזה כרגע.

יעקב מרגי: יהיו עוד דיונים.

יעקב מרגי: תומר מור בבקשה.

תומר מור: תודה רבה על זכות הדיבור.

תומר מור: שלוש נקודות שהן נורא משמעותיות מבחינתנו ששמנו לב, דיברו פה על נתונים של האחוזים הגבוהים כביכול של האישורים.

תומר מור: חשוב לשים אותם בקונטקסט, מדברים על האישורים, לא מדברים על הסכומים.

תומר מור: מרבית הבקשות שמתבקשות לא מתקבלות בסכומים המבוקשים כך שבפועל הסכומים שמאושרים נמוכים משמעותית הרבה יותר ממה שבפועל התבקשו.

תומר מור: משכך, הדבר הזה בפועל יוצר פער מאוד משמעותי בתזרים ובהון החוזר של העסקים.

יעקב מרגי: מה הפערים באחוזים?

יעקב מרגי: תראה, אדם יכול לבקש כמה שהוא רוצה.

תומר מור: הפערים גדולים מאוד, זה יכול להגיע ל-50% ומעלה, שזה משהו משמעותי.

תומר מור: כשעסק מבקש הלוואה של 200,000, 300,000 שקל על בסיס המחזורים והיכולות שלו, כשהוא מקבל אישור רק ל-100,000 שקל כבוד יו"ר הוועדה, מה נראה לך שהוא עושה, שהוא מוותר על זה?

תומר מור: לא.

תומר מור: הוא לוקח את זה כי אין לו ברירה אחרת.

תומר מור: ואז בעצם מה שקורה הוא לוקח כסף מאונס, הכסף לא מספיק לו ובפועל יצרת פה חוסר, למה?

תומר מור: כי על פניו בנתונים רשום שהוא קיבל, רשום שאושר, אבל בפועל ידו קצרה מלהושיע והסכום אינו מספק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ירון סלע.

ירון סלע: קודם כל תודה רבה לכולם.

ירון סלע: היו"ר מרגי, תודה רבה לך.

ירון סלע: אני יו"ר ארגון מועדוני הכושר ובעלי העסקים בתחום הכושר.

ירון סלע: חברים, אנחנו לקראת קטסטרופה כלכלית וחברתית.

ירון סלע: יושב כאן עו"ד נס, הוא יודע להסביר לכם מה זה אומר שאנחנו בדרך לעשרות אלפי פושטי רגל, והעצוב הוא שיש מה לעשות.

ירון סלע: אני לא מבקש מהבנקים להכנס מתחת לאלונקה כי הם כבר נכנסים והם עסק פרטי.

ירון סלע: משרד האוצר חייב להכנס, לגבות את הבנקים, לעצור את פירעון ההלוואות לעסקים שלא עובדים ולא יכולים לשלם.

יעקב מרגי: אתם נהנים ממענק סוציאלי?

ירון סלע: אנחנו עסקים גדולים.

ירון סלע: לא, מענק סוציאלי לא - - - פעימה שלישית.

יעקב מרגי: אתם מקבלים החזר הוצאות קבועות?

ירון סלע: מקבלים.

יעקב מרגי: יש לכם הטבות בארנונה?

ירון סלע: יש לנו הטבות בארנונה.

יעקב מרגי: עובדים בחל"ת יש לכם?

ירון סלע: עובדים בחל"ת יש.

יעקב מרגי: ואתם מבקשים דבר אחד, לחזור לעבודה.

ירון סלע: אנחנו ביקשנו לחזור לעבודה, ואתה, יו"ר הוועדה, הייתי אצלך בוועדת כלכלה, קראת למשרד הבריאות.

יעקב מרגי: משרד הבריאות מסרב לשתף פעולה.

ירון סלע: יפה, אז אם הוא מסרב והוא מסרס אותנו ועוצר אותנו ושכר הדירה שלנו בלבד עומד על 17%, יושבים כאן נציגי האוצר - - -

יעקב מרגי: מה אתה מצפה מהאוצר לאור כל הנתונים האלה?

ירון סלע: משרד האוצר צריך להכנס ולהודיע שהעסקים שנפגעו בצורה קשה, ויש הגדרה לצורה קשה, קבעו כבר 60%, שייקחו את כל ההלוואות שלנו קודם כל ויעצרו אותם ושלא נשלם לא ריבית ולא את ההלוואה עד סוף השנה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אחרונת הדוברים, ואני מתנצל מכל מי שלא הספקנו.

יעקב מרגי: קארין ארביב.

יעקב מרגי: לאחר מכן נשמע את שלמה נס ואת ההתייחסות של בנק ישראל והאוצר אם צריך.

יעקב מרגי: קארין ארביב בבקשה.

קארין ארביב: תודה על זכות הדיבור.

קארין ארביב: אני בעלת המרכז לאמנות המחול בחולון וחברה בעמותה למחול תרבות הגוף והתנועה.

קארין ארביב: אני רוצה להסביר בקצרה על בתי הספר למחול ועל המגזר הפרטי.

קארין ארביב: אנחנו בעצם עסק עונתי.

קארין ארביב: העבודה שלנו עונתית.

קארין ארביב: כלומר מספט

קארין ארביב: מבר עד יוני הורים רושמים את ילדיהם כשנת לימודים רגילה ומקבילה לכל דבר.

קארין ארביב: בתי הספר למחול שרובם נמצאים בבעלות פרטית - - -

יעקב מרגי: גבירתי, בואי נעשה את זה יעיל.

יעקב מרגי: אין לנו הרבה זמן.

יעקב מרגי: יש לי דקה לתת לך.

קארין ארביב: אני עושה את זה יעיל.

קארין ארביב: אני מבקשת לקבל את זכות הדיבור.

קארין ארביב: מה שאני אומרת מאוד חשוב.

קארין ארביב: אנחנו עדיין סוחבים את ההשלכות כעסקים פרטיים של הסגר מה-15 למארס.

קארין ארביב: אמרתם שעסק טוב שיודע להתנהל יכול להחזיק מעמד בין חודש לחודשיים.

קארין ארביב: אנחנו במצב של הישרדות מזה כעשרה חודשים, מהסיבה הפשוטה שכשהורה רושם את הילד לפעילות עונתית, אם אנחנו עדיין סגורים אין לנו רישום.

קארין ארביב: זה אומר שמבחינת ההכנסות - - -

יעקב מרגי: מה את מצפה, מה את רוצה.

יעקב מרגי: אנחנו מכירים, לכולם יש ילדים.

קארין ארביב: קודם כל מבחינת ההקלות שיש לנו אנחנו לא מקבלים הקלות, מבחינת הקלות בשכירות, מבחינת הקלות בארנונה.

קארין ארביב: אנחנו רוצים שיתייחסו אלינו כעסק עונתי לכל דבר.

קארין ארביב: זאת אומרת כל העניין של הרישום של הלקוחות, כל העניין של בחינה של הכנסות מול הוצאות זה משהו שהוא קריטי לנו.

קארין ארביב: כשתפתחו את החזרה לפעילות לקוח יקנה את השירותים של המגזר הפרטי.

קארין ארביב: אצלנו הורים יבואו ויגידו "נתראה בספטמבר 2021".

קארין ארביב: עשרה חודשים ללא הכנסות.

יעקב מרגי: גבירתי תודה.

יעקב מרגי: יהיו עוד הזדמנויות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מוניב בדר בבקשה.

יבגני סובה: אי אפשר גם להכניס אותם לספורט תחרותי.

יבגני סובה: אם היה ספורט תחרותי לפחות היה אפשר.

יבגני סובה: זו באמת סוגיה.

יעקב מרגי: את כולם.

יעקב מרגי: פחות או יותר את כולם.

יעקב מרגי: בקשה מוניב בדר.

מוניב בדר: בוקר טוב אדוני היו"ר.

מוניב בדר: תודה על ההזדמנות שניתנת לנו להציג את הפגיעה שלנו במשבר.

מוניב בדר: אני סמנכ"ל של חברת עמית בייתקום, זו חברת תוכנה שהוקמה כמיזם כלכלי חברתי בפריפריה בצפון במטרה לתת נגישות לתעסוקה בתחום ההייטק לתושבי הפריפריה.

יעקב מרגי: מה הבעיות.

יעקב מרגי: דבר על הבעיות והפתרונות.

מוניב בדר: אוקיי.

מוניב בדר: אנחנו קמנו בשנת 2016, עשינו כברת דרך עם לחימה בחסמים ובעיות ובתחילת שנת 2020 סוף סוף התחלנו לראות פירות של העמל הרב והכסף שהשקענו והתחלנו שלושה פרויקטים, אחד של פיתוח תוכנה, אחד של בדיקות תוכנה ופרויקט שלישי כקבלן משנה של אינטל חיפה, השמת כוח אדם בחצר הלקוח.

מוניב בדר: אנחנו התחלנו בפברואר עם מחזור שנע סביב ה-100,000 שקל, שמונה עובדים, עם תכנית התפתחות עד סוף השנה, היינו אמורים להגיע לכ-20 עובדים וכ-300,000 שקל מחזור, ואנחנו אחרי חודשיים נאלצנו להוציא את כולם לחל"ת ולהפסיק את הפעילות.

מוניב בדר: היום למעשה נפגענו ב-90%.

יעקב מרגי: תודה אדוני.

יעקב מרגי: בהזדמנויות נוספות.

יעקב מרגי: שלמה נס בקצרה, התייחסות.

שלמה נס: אני אגיד לכם רק במילה.

שלמה נס: האנשים מנסים לעשות עבודה טובה שם, אבל אם תשימו לב, פחות מ-10% מהמגזר העסקי קיבל הלוואות.

יעקב מרגי: איך?

שלמה נס: אלה הנתונים שהוא אמר.

שלמה נס: 800,000 עסקים, 60,000 קיבלו.

שלמה נס: עסקים קטנים בעיקר.

שלמה נס: אני אומר לכם שזה לא מגיע, זה לא עובד.

שלמה נס: ואני אומר את זה כאן פתוח ובצורה הכי ברורה, שתצטטו אותי אחר כך.

יעקב מרגי: אבל לא כל ה-800,000 ביקשו.

שלמה נס: בנק ישראל נתן לקטנים.

שלמה נס: אם לא תינתן גם לבינוניים ולגדולים הארכת אשראי לשנה הקרובה יקרסו מאות אלפי עסקים, זה יהיה רשום עליכם, בנק ישראל והאוצר.

שלמה נס: זה מה שיקרה.

שלמה נס: אני אומר לכם את זה פתוח.

שלמה נס: צריך לתת הארכת אשראי לכל העסקים, גם הבינוניים והגדולים, חלקם ענפים סגורים ולענפים סגורים חייבים לתת את זה, אין ברירה.

שלמה נס: בלי תוספת ריבית, בלי חיזוק בטחונות, בלי קיצוץ מסגרות.

שלמה נס: כל הדבר הזה, חייבת להתקבל החלטה עכשיו, זה דבר אופרטיבי ומעשה שיחזיק עסקים.

שלמה נס: הבנקים גם לא רוצים מאות אלפי עסקים שיקרסו.

שלמה נס: דבר שני, גם באשראי הקיים, בגלל שלענפים הסגורים צריך לאפשר פרישה לתקופה ארוכה יותר, אפשר לעשות את זה כדי שיוכלו להחזיק מעמד, והלוואות בערבות מדינה כמו שאמרתי קודם לכן, שהאוצר ייתן אישור שעד 50% מזה יכול ללכת לפירעון אשראי קיים.

שלמה נס: כך כולם ייהנו מזה וזה יעבוד, אחרת לא נותנים את זה.

שלמה נס: דבר שלישי, נושא הגבלות החשבונות, חייבים לפתור את זה כי אם לא יפתרו, יהיו עשרות אלפי חשבונות מוגבלים שאף אחד לא רוצה את זה, וענפים בסיכון שזכאים לקבל סיוע צריכים לקבל את הסיוע.

שלמה נס: לא צריכים להראות יכולת או לא יכולת.

שלמה נס: כולם מבינים שאולמות האירועים ומכוני הכושר, מי שסגור צריך לקבל סיוע.

שלמה נס: הוא לא צריך להגיש ספר עב-כרס של 400 עמודים כדי להראות שיש לו יכולת החזר.

שלמה נס: הוא לא יודע מתי הוא יחזור לפעול בכלל.

שלמה נס: זה צריך להיות פשוט.

שלמה נס: החלטות לתת להם סיוע שיעבוד, אחרת אתם תשלמו את המחיר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ח"כ תמר זנדברג בבקשה.

תמר זנדברג: אני רק אוסיף מילה.

תמר זנדברג: אני חושבת שהמשבר הזה, לא צריך להציג אותו.

תמר זנדברג: חלק מהדיון הזה שעקבתי אחרי חלקו מרחוק הוא כאילו שאנחנו חודש בתוך האירוע ולא עשרה חודשים.

תמר זנדברג: אני מצטרפת לדבריך.

תמר זנדברג: יש לנו פה אירוע שלא צריך בכלל, איזה קריטריונים?

תמר זנדברג: מה אתם רוצים?

תמר זנדברג: 75% מהמשק סגור ואנחנו באופוריית החיסונים אבל זה יכול לקחת לנו עוד חודשים ואולי אפילו שנים ואולי אפילו שנים ארוכות לשקם מחדש את הכלכלה.

תמר זנדברג: אין מקום בעולם שבו המדינה לא נכנסת לנעליים ועוזרת, לצפות מהעסקים האלה להסתדר לבד זה לא יקרה וצריך לפצות אותם, לשפות אותם ולעטוף אותם ועכשיו.

תמר זנדברג: תודה.

קרן ברק: אני רוצה להגיד עוד מילה.

קרן ברק: אם נתנו הלוואות, וזה גם הביקורת שלי על בנק ישראל ואמרתי את זה לכל מי שהיה שם.

קרן ברק: אם דחו את מועד פירעון הלוואות אז בתחילת המשבר ואמרנו "אנחנו דוחים את מועד הפירעון בחצי שנה" מה קרה בחצי השנה הזאת?

קרן ברק: מצבם נהיה יותר טוב?

קרן ברק: הוא לא נהיה יותר טוב.

קרן ברק: אז אם הם לא יכלו לפני, זה א'-ב' של הגיון.

קרן ברק: הרי הם לא קיבלו כסף מהשמיים בזמן הזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: זיו נאור את רוצה להוסיף משהו?

זיו נאור: כן.

זיו נאור: אולי קצת נסבר את האוזן.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: בקצרה.

זיו נאור: אני מנהלת את היחידה הכלכלית בפיקוח על הבנקים.

זיו נאור: אני רוצה לסבר את האוזן מבחינת אחוזים.

זיו נאור: למעלה מ-20% מהעסקים הקטנים קיבלו מענה של דחיית הלוואות במהלך התקופה של המשבר, למעלה מ-50% מהעסקים האלה חזרו לשלם כרגע את ההלוואות.

זיו נאור: מתוך העסקים האלה אנחנו יוצרים את המתווה והם יקבלו את אותו מענה שטל הציגה בתחילת הדברים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני מודה לכל מי שהשתתף.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להנהגת המדינה להתעשת למרות העיסוק הרב במשבר הפוליטי ולקבל את ההחלטות הנכונות בהקלה במשבר הכלכלי.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת את בנק ישראל על גיבוש המתווה למתן אשראי לעסקים קטנים וזעירים בפירעון הלוואות, כמו כן להרחיב את המתווה לעסקים גדולים ובינוניים.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשר האוצר לקבל בהקדם החלטה על הארכת התכנית הכלכלית לסיוע של המדינה לעסקים במשבר הקורונה לרבות ערבויות מדינה לאשראי באמצעות קרנות, מענקי הסיוע וסיוע בתשלומי הארנונה.

יעקב מרגי: כל התכנית הכלכלית כפי שאישרנו אותה פעמיים, צריך היום – לא מחר, היום, לתת אופק בהיר למשק הישראלי.

יעקב מרגי: הוועדה בדעה שמשרד האוצר צריך לשפר את התכנית ולהתייחס גם לעסקים שפועלים במחזוריות עונתית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להאריך את התקופה המחייבת בהגדרת חשבון מוגבל בהתייחס לתקופת הקורונה.

יעקב מרגי: אנחנו נמשיך לקיים דיונים בסוגיות האלה.

יעקב מרגי: שוב, העיקרון המנחה זה לתת בהירות, ודאות לעולם העסקי, לעולם הכלכלי, לקבל את ההחלטות מבעוד מועד והדברים נאמרו פה בצורה ברורה.

יעקב מרגי: אני עדיין חושב ומסכים איתך, עו"ד שלמה נס, שאחוז העסקים מכלל המשק הישראלי שנהנה מאותו אשראי שנתנה המדינה באמצעות הבנקים והגורמים החוץ- בנקאיים הינו אחוז קטן ויש לקחת סיכונים, המדינה יכולה להרשות לעצמה לקחת סיכונים.

יעקב מרגי: הבנקים לא צריכים לקחת סיכונים.

יעקב מרגי: אם המדינה מקבלת החלטה, שתתן את הערבויות לבנקים.

יעקב מרגי: הערבויות צריכות לבוא מהמדינה, זה תפקיד המדינה לקחת סיכונים ולהזרים חמצן כלכלי למשק הישראלי.

יעקב מרגי: תודה רבה.