ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 27, 2020-11-23 12:00

עינב קאבלה: צוהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שני, ז' בכסלו תשפ"א, 23 בנובמבר 2020.

עינב קאבלה: על סדר היום: תוכנית של 273 מיליון שקל ללימודי היי-טק יוצאת לדרך, בעקבות הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת אחמד טיבי, שאני מברכת את בואו לוועדה שלנו.

עינב קאבלה: רק אזכיר לפני שאתן לך לפתוח, חבר הכנסת טיבי, ב-15 בספטמבר בעקבות בקשה של חבר הכנסת יוסף ג'בארין, קיימנו כאן בוועדה דיון משיק וקשור בנושא עידוד תחום ההיי-טק בחברה הערבית.

עינב קאבלה: אני חושבת שהיה דיון טוב, הוא צריך להביא גם להתקדמות, כך אני מקווה, זה היה דיון כללי יותר והתפרסנו על תחומים נוספים מעבר להיבט של השכלה גבוהה ואקדמיה.

עינב קאבלה: לכן זה בהחלט מבורך שהיום אנחנו מתמקדים בהיבט הזה, לאור החלטת הממשלה מתאריך 18 באוקטובר שהיא תולדה של החלטת ממשלה מ-2017.

עינב קאבלה: בדיון הקודם נועם בוטוש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, הציג לנו נתונים שאמנם מראים שיפור ב-2018 לעומת 2012, אבל מה שעוד שיקפו הנתונים הוא שיש פוטנציאל רב בקרב החברה הערבית.

עינב קאבלה: פוטנציאל שלא מומש עדיין לגבי השילוב שלהם בענף, וכמובן באקדמיה ובמקצועות ההיי-טק.

עינב קאבלה: אני מזמינה אותך לפתוח, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה כבוד היושבת-ראש, ולחברתי סונדוס סאלח שמתעניינת מאוד בנושא.

עינב קאבלה: ברוכה הבאה.

סונדוס סאלח: תודה רבה.

אחמד טיבי: אכן הבקשה לדיון מהיר באה בעקבות ההחלטה להקצות 273 מיליון שקל ללימודי היי-טק.

אחמד טיבי: האוצר הקצה למל"ג עוד 140 מיליון שקל לתקציב הרב שנתי כדי להגדיל את מספר הלומדים לתארים מתקדמים, דרכם הם מקווים להגדיל גם את סגל ההוראה שיתמוך בקידום או בהעלאת מספר הלומדים לתואר ראשון.

אחמד טיבי: המדינה מקצה מאות מיליונים להגדלת מספר בוגרי התארים המתקדמים במקצועות ההיי-טק באקדמיה, בעיקר באוניברסיטאות.

אחמד טיבי: אני אומר בעיקר באוניברסיטאות כי פנו אלי ראשי מכללות שאומרים שהם מלמדים היי-טק, מקצועות שנלמדים גם שם והם רוצים את חלקם.

אחמד טיבי: חלקם ישתתפו כאן בזום.

אחמד טיבי: ההעלאה מטרתה גם להרחיב את הסגל האקדמי כדי שיוכל לתמוך בגידול העצום במספר הסטודנטים בתחום.

אחמד טיבי: זה לפי החלטת הממשלה.

אחמד טיבי: מדובר בצעד, כפי שאמרת, שהוא צעד למה שקרוי התוכנית הלאומית להגדלת כוח אדם מיומן בתעשיית ההיי-טק שהתקבלה ב-2017.

אחמד טיבי: מספר הסטודנטים בשנה א' במקצועות מדעי המחשב, הנדסה, תוכנה, מחשבים, חשמל, אלקטרוניקה, מערכות מידע – מקצועות ההי-טק, קפץ בארבע השנים האחרונות ב-56% מול סטגנציה בשלוש השנים שקדמו למדידה.

אחמד טיבי: אלה נתונים שאני מביא מכתבה שפורסמה בדה-מרקר.

אחמד טיבי: המועצה להשכלה הגבוהה מעריכה כי בשנת הלימודים האקדמית שנפתחה, החלו 5,260 סטודנטים את שנה א' במקצועות ההיי-טק מול 3,310 בשנת הלימודים 2016-2015.

אחמד טיבי: לפי החלטה חדשה, מבקשים לעדכן את היעד ולהשלים את העלייה של 80% עד כדי 5,910.

אחמד טיבי: אין כאן ניסיון להתפשר על תנאי הקבלה של הסטודנטים, וזה חשוב, אלא לקבל תלמידים שהיו ברשימות ההמתנה בשל מגבלות המכסה.

אחמד טיבי: עם הגידול העצום במספר הסטודנטים לתואר הראשון, גם סגל ההוראה האקדמי כבר נמצא במחסור.

אחמד טיבי: במועצה להשכלה גבוהה סברו כי הרחבת מספר הסטודנטים לתואר שני מחקרי ולדוקטורט יכשיר את סגל ההוראה העתידי בחוקים הרלוונטיים.

אחמד טיבי: היעדים המפורטים בהחלטה הם גידול של 60% בסטודנטים לתואר שני מחקרי והכפלה של מספר הדוקטורנטים עד שנת הלימודים 2025-2024.

אחמד טיבי: בשנה שבה נדגם הסטודנטים החדשים לתארים אלה, 2018-2019, כ-800 סטודנטים החלו לימודים לתואר שני מחקרי במוסדות להשכלה גבוהה וכ-180 החלו לימודי דוקטורט.

אחמד טיבי: תחת ההגדרה מקצועות היי-טק נוספו גם: מתמטיקה, סטטיסטיקה, פיסיקה.

אחמד טיבי: בסך הכול, הכוונה לתמוך בגידול של כ-10% בסגל ההוראה, שהם כ-70 אנשי סגל.

אחמד טיבי: התוכנית היא בהיקף, כמו שאמרנו, של 273 מיליון שקל, מהם 200 מיליון שקל מכספי קרנות פילנטרופיות.

אחמד טיבי: עשרה מיליון שקל יוקדשו לסעיף שלא אושר העוסק בקידום שיתופי פעולה בין המכללות האקדמיות לתעשייה.

אחמד טיבי: כ-80 מיליון שקל מהסכום מגיע מתקציב הוועדה, מות"ת של המל"ג.

אחמד טיבי: עוד 140 מיליון שקל הוא תוספת מהאוצר.

אחמד טיבי: עלות הגידול בהחלטה הקודמת ועד שנת הלימודים הנוכחית היא 193 מיליון שקל מהתקציב הרב שנתי.

אחמד טיבי: אני מבין שפרופ' אבי שמחון שהיה מאחורי התוכנית נמצא איתנו, הוא יושב-ראש המועצה הכלכלית ואחרים.

אחמד טיבי: היעדים המפורטים בהחלטה הם גידול של 60% בסטודנטים לתואר שני והכפלה של מספר הדוקטורנטים כפי שאמרתי.

אחמד טיבי: אני רוצה להשתמש בנתונים של צופן ששלח לי ידידי סאמי.

עינב קאבלה: הוא גם יהיה פה.

אחמד טיבי: הוא נמצא איתנו.

אחמד טיבי: מספר המהנדסים הערבים היום הוא 8,500 מהנדסים.

אחמד טיבי: 8,500 זה פתח את השוק בפני מועמדים מהחברה הערבית.

אחמד טיבי: המחסור הכללי בשוק הוא 18,000 משרות.

אחמד טיבי: הגידול המשמעותי במספר המהנדסים הוא בעיקר מהחברה הערבית, כי הייתה קפיצה.

אחמד טיבי: מספר הסטודנטים הלומדים את מקצועות ההיי-טק גדל מ-3,000 ל-6,000 במשך שלושת השנים האחרונות.

אחמד טיבי: תוכנית 2292 על 900 מיליון וההרחבה שלה של 273 מיליון אין בה שום תוכנית, וכאן הנקודה שאני רוצה להדגיש: שום תוכנית או פרויקט ייעודי לחברה הערבית בכל התקציב העצום והגדול אין תוכנית תיעודית.

אחמד טיבי: יש ייחודיות לחברה הערבית שיש לפעול בבתי ספר תיכוניים, למשל, מוקדם על מנת להשפיע על ההכוונה ללימודי היי-טק.

אחמד טיבי: אני מתעניין מאוד בנושא הזה, גם הצגתי את זה בכנסות הקודמות.

אחמד טיבי: אנחנו חייבים הכוונה.

אחמד טיבי: היום נושא ההיי-טק בונה שוק ובונה כלכלה.

אחמד טיבי: הוא "בום" ו"בוסטר" שדוחף אותה קדימה, ואנחנו רוצים שהצעירים המוכשרים שיש בחברה הערבית יקבלו את האפשרויות בדיוק כמו אחרים ולכן יש ייחוד וצריך העדפה מתקנת בכול הקשור ללימודי ההיי-טק ואפשרויות העבודה בהיי-טק.

אחמד טיבי: תודה רבה ואני מבקש שנשמע תשובות מכל מי שנוכח יחד איתנו וגם מחברי חברי הכנסת.

עינב קאבלה: בוודאי.

עינב קאבלה: נתחיל עם חברי הכנסת, אני מניחה שאתם רוצים לפתוח, חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.

אחמד טיבי: אגב, ברשות סונדוס, מאז שהצעתי את הנושא – את לא יודעת כמה פניות אני קיבלתי, התעניינות רבה בנושא ואני אוהב את התעניינות, תראי כמה אנשים יש בזום, כמה טלפונים קיבלתי וכמה ניירות, אני מודה לכל מי שפנה.

סונדוס סאלח: תודה כבוד היושבת-ראש, תודה רבה ליוזם, חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי ששוקד ועושה רבות בעשור האחרון להציג את ההייטקיסטים והייטקיסטיות וגם להרחיב את הענף הזה בחברה הערבית, תוך אמונה שיש פוטנציאל גדול במיוחד בסטודנטים ובסטודנטיות הערביות וצריך לממש אותו ולהביא אותו לידי ביטוי באחוז מועסקות ומועסקים בהיי-טק מהחברה הערבית.

סונדוס סאלח: היי-טק הוא מנוע צמיחה כלכלי ועולמי חשוב מאוד.

סונדוס סאלח: והנתונים שנמצאים במיוחד בחברה הערבית, התת ייצוג של הגברים שזה פחות משני אחוז והנשים שזה פחות מאחוז אחוז, מעידים על תופעה שצריכה טיפול ייעודי מותאם לצרכים ולדרישות ולמציאות הקיימת בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: הסטודנט והסטודנטית הערבייה עשו כל כך הרבה מאמצים, כמה צעדים קדימה על מנת להתקדם לענף ההיי-טק ולהשתלב בתעסוקה.

סונדוס סאלח: אבל לצערי הממשלה, המדינה, חוסכות וחוסכים מאמצים לכלול ולשלב את הסטודנטים והסטודנטיות הערביות בתחום הזה.

סונדוס סאלח: אנחנו רואים תת ייצוג שהוא לא הולם את הפוטנציאל והאינטליגנציה הקיימת אצל הסטודנטים הערבים.

סונדוס סאלח: היעדר אזורי תעשייה שמתמחים בהיי-טק הוא אחד הנקודות העיקריות שמביאות לתת ייצוג זה.

סונדוס סאלח: אם תלמידים ברמת בית הספר מגיעים לביקור באזור שלהם, לאזור תעשיית היי-טק, הם יכולים להתקרב יותר ויותר לנושא, לחשוב עליו כאופציה.

סונדוס סאלח: שיטת הגיוס בחברת ההיי-טק, דור לדור, מקבעות ומשמרות את ההייטקיסטים שנמצאים בחברות ובשוק ההיי-טק בישראל.

סונדוס סאלח: וזה נשאר: גברים, יהודים ולבנים.

סונדוס סאלח: הוא מפלה את שאר האוכלוסיות ובגדול.

סונדוס סאלח: פרסום המסלולים השונים – החל מהאוניברסיטאות לא פונה לקהל בשפה הערבית באופן מספק.

סונדוס סאלח: ולא נמצא על זה מידע באתרים או במדיה הערבית לסטודנטים האלה.

סונדוס סאלח: יש צורך להנגיש וגם להגמיש תנאי קבלה על מנת לכלול יותר ויותר סטודנטים, למרות ש-58% מהתלמידות בבתי הספר עונות על דרישות קבלה למסלולי היי-טק ובכל זאת, מכמה סיבות שאפרט אותן בהמשך, הן לא בוחרות בתחום הזה.

סונדוס סאלח: הן יודעות ומודעות לחסמים העומדים בפניהן, גם להשתלבות בתעסוקה לאחר סיום הלימודים.

סונדוס סאלח: יש לבנות תוכנית שהיא החל מהתיכון לתלמידות ולתלמידים שתלווה אותם בבתי הספר, גם בקבלה לאוניברסיטאות ובקיום מרכזי תעסוקה ותעשיית היי-טק וחממות טכנולוגיות ייעודיות.

סונדוס סאלח: תודה.

עינב קאבלה: תודה חברת הכנסת סונדוס סאלח, חבר הכנסת שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה גברתי היושבת-ראש, הדיון הזה הוא חשוב מאוד והוא מתחייב והכרחי במציאות הכלכלית של האוכלוסייה הערבית ושל המדינה בכלל.

אנטאנס שחאדה: ההיי-טק או כל הטכנולוגיה החדשה הוא מנוע צמיחה מרכזי בכלכלה העולמית ובעיקר בכלכלה המערבית.

אנטאנס שחאדה: על כל מקום שנוצר בהיי-טק נוצרים כחמישה או שישה מקומות עבודה מסביב להיי-טק ובמתן שירותים ומקומות עבודה.

אנטאנס שחאדה: לצערי אנחנו עדיין מפגרים בתחום הזה, הן במספר המועסקים , הן במספר התלמידים – ה-6,000 מהנדסים עבור - - - מהווים רק 3% מהמועסקים בענף ההיי-טק.

אנטאנס שחאדה: ביקרתי שבוע שעבר בחממת ההיי-טק בנצרת, אזור התעשייה בנצרת, וראיתי שם כמה חברות שיש להן יוזמות נפלאות, אדירות.

אנטאנס שחאדה: אבל חסר להם עוד כמה דברים בסיסיים ביותר להתפתח בענף הזה.

אנטאנס שחאדה: אין לנו קרנות הון סיכון בחברה הערבית, אין לנו קרנות הון סיכון שמכוונות לעזור לחברות הזנק בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: היה ניסיון של אל-בוואדר, של חברה ממשלתית, קרן השקעות ממשלתית שנכשל כישלון חרוץ – לא השקיעו באף חברה ערבית או במיזם ערבי.

אנטאנס שחאדה: יש עכשיו נדמה לי את טיקאר, יש קרנות ערביות, אבל זה לא מספיק.

אנטאנס שחאדה: הסכומים, ההון העצמי המושקע שם הוא נמוך ביותר.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים על משהו כמו 250 חברות הזנק ערביות רשומות בישראל, 120 פועלות ומצליחות ויש רק עמותה אחת שמאגדת כ-20 חברות בלבד.

אנטאנס שחאדה: חסר לנו הארגון, חסר ההון, חסר הידע, המשאבים וההיכרות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו יודעים שבענף הזה מה שמביא את ההשקעות זה ההיכרות, זה העבודה ביחד וזה הניסיון לעבוד ביחד.

אנטאנס שחאדה: לכן אני דורש מהממשלה, ממשרד הכלכלה ורשות החדשנות – אכן רשות החדשנות משקיעה, אבל זה לא מספיק – להקים קרן השקעות ייחודית להשקעות בחברות הזנק בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: הכוון תעסוקתי ולימודי כבר בתיכון, בבתי הספר.

אנטאנס שחאדה: יש כמה תוכניות: רואד, קו משווה.

אנטאנס שחאדה: הם עובדים בבתי ספר ערביים, אבל זה לא מספיק.

אנטאנס שחאדה: צריך עוד תמיכה, עוד תקציבים, כדי לעזור במיוחד לנשים ערביות להשתלב בענף ההיי-טק, כי זה מחולל צמיחה ואנחנו יודעים עכשיו ורואים: ההיי-טק בישראל כמעט לא נפגע בתקופת הקורונה.

עינב קאבלה: נפגע.

אנטאנס שחאדה: נפגע, אבל לא באותה מידה כמו העסקים או הכלכלה המסורתית הישנה.

עינב קאבלה: נכון.

אנטאנס שחאדה: לכן זה גם מעיד על התפתחות ועל רצון.

אנטאנס שחאדה: אנחנו צריכים אזורי תעשיה כפי שאמרה סונדוס, אזורי תעשייה מיוחדים להיי-טק.

אנטאנס שחאדה: אתה לא יכול להקים היי-טק באזור תעסוקה של מלאכה, מוסכים ונגריות ותעשייה מסורתית.

אנטאנס שחאדה: כל זה נחוץ, כל זה נדרש, אבל בעיקר עכשיו אנחנו דורשים קרן השקעות ממשלתית שתשקיע ביזמות בהיי-טק בחברה הערבית.

עינב קאבלה: תודה חבר הכנסת שחאדה, רק אציין את מה שהזכרתי בהתחלה, עשינו באמצע ספטמבר דיון שנגע גם בנקודות האלה של משרד הכלכלה ושל משרד החינוך לגבי התיכונים.

עינב קאבלה: היום אנחנו מטבע הדברים מתמקדים יותר – הכול חשוב, כן – בתוכנית לאור הבקשה של חבר הכנסת טיבי.

עינב קאבלה: הדברים שלך הם בהחלט חשובים, הם כבר עלו בדיון הקודם ובהחלט גם משרדי הממשלה הרלוונטיים צריכים לתת עליהם את הדעת ולתת תשובות.

עינב קאבלה: ונעבור לחבר הכנסת חרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה גברתי היושבת-ראש, ותודה לחברי ד"ר אחמד טיבי, שיזם את הדיון החשוב הזה.

סעיד אלחרומי: תראו, בכדי לקחת את האוכלוסייה הערבית ממקום אחד שאין התעניינות או התעניינות מועטה בהיי-טק למקום שאנחנו רוצים שתהיה שם.

סעיד אלחרומי: ראשית זה השקעה בתיכונים, השקעה בלימודי מתמטיקה, פיסיקה.

סעיד אלחרומי: לקחת את הילדים האלה ולהכין את הקרקע שיהיה לנו מאגר שילמד טכנולוגיה, ילמד באוניברסיטאות.

סעיד אלחרומי: ואחר כך זה לא רק הבטחה ללמוד, אלא גם תעסוקה אחר כך.

סעיד אלחרומי: יש לנו שלושה מקומות: א' זה בתי הספר, ב' זה המכללה או האוניברסיטה, ג' זה התעסוקה.

סעיד אלחרומי: כל שלושת התחנות האלה, כל אחת צריכה טיפול מיוחד, טיפול ממשלתי והתערבות ממשלתית.

סעיד אלחרומי: והיטיבו חבריי להסביר את הסוגיה.

סעיד אלחרומי: אתייחס לאוכלוסייה הבדואית בדרום, שם היו תוכניות, אפילו ללמוד בחינם, למשל במכללה הטכנולוגית בבאר שבע.

סעיד אלחרומי: היו עשרות תלמידים שלמדו אם לא יותר.

סעיד אלחרומי: איפה נתקענו?

סעיד אלחרומי: נתקענו ביישום.

סעיד אלחרומי: כשאתה לוקח סטודנטים - - -

עינב קאבלה: במעבר שלהם לתעשייה אתה מתכוון?

סעיד אלחרומי: נכון.

סעיד אלחרומי: יש המון דוגמאות כאלה.

סעיד אלחרומי: הילדים מסיימים בציונים גבוהים, אבל כשהם מחפשים מקום עבודה הם תקועים שם.

סעיד אלחרומי: ואז חוזרים למערכת החינוך.

סעיד אלחרומי: אנחנו לא רוצים שהם יחזרו למערכת החינוך.

סעיד אלחרומי: א' –ליישום במקומות עבודה, למשל היה את אינטל בקריית גת ובעוד כמה מקומות.

סעיד אלחרומי: ב' – להגיע ולעודד חברות היי-טק וחברות שעוסקות בטכנולוגיה, בננו-טכנולוגיה, להגיע לאזורי התעשייה והתעסוקה בחברה הערבית ובישובים הערביים.

סעיד אלחרומי: אנחנו לא רוצים שאזורי התעשייה יהיו דווקא לעבודות הפשוטות, דווקא למקומות שהם "עמך" – כל אחד יכול להיכנס לשם.

סעיד אלחרומי: לאן זה מוביל?

סעיד אלחרומי: זה מוביל לעלייה מתמדת בחברה, ולמרות שיש מחסור בלימודי הרפואה, ובלימודים בחינוך.

סעיד אלחרומי: לכן יש לנו מאגר עצום של מורים ומורות, למרות שחלק גדול מהם יכולים להיות במקצועות הטכנולוגיה, מהנדסים, מהנדסות וכולי.

סעיד אלחרומי: ולכן שלושת התחנות האלה: בית הספר, הלימודים עצמם לעודד אותם, אבל הכי חשוב זה לייצר ולהכניס אותם למקומות העבודה.

עינב קאבלה: תודה רבה, אנחנו כאמור נתמקד היום יותר בתחנה השנייה, ונפנה לפרופ' אבי שמחון, יושב-ראש המועצה הלאומית לכלכלה שהיה חבר בפורום שהוביל להחלטת הממשלה.

עינב קאבלה: בבקשה, פרופ' שמחון.

אבי שמחון: ראש הממשלה הוא זה שהביא את ההחלטה ביוזמה שלי.

אחמד טיבי: אני אמרתי שזה אתה כדי לסבך אותך עם ראש הממשלה.

אבי שמחון: בואו נתחיל מהתחלה, אנחנו מדברים פה על שני דברים שונים.

אבי שמחון: ההחלטות שאתם הזכרתם, ההחלטה מ-2017, החלטה 2292 וההחלטה הנוכחית, אלה החלטות שנועדו לחזק את סקטור ההיי-טק בישראל וגם לתת הזדמנות לאנשים להשתתף בסקטור היי-טק.

אבי שמחון: תכף אסביר למה.

אבי שמחון: אלה החלטות רוחביות שלא מתייחסות לאוכלוסייה כזו או אחרת אלא לכל האוכלוסייה של מדינת ישראל.

אבי שמחון: אני רוצה להתחיל בזה שההיי-טק זה המנוע הגדול שנותן את העוצמה לכלכלת ישראל.

אבי שמחון: כלכלת ישראל היום במידה רבה נשענת על סקטור ההיי-טק.

אבי שמחון: נכון, בסקטור ההיי-טק עובדים רק משהו כמו 10% מהמועסקים במשק, אבל כל ה-100% של המועסקים במשק מרווחים מזה מפני שהוא מייצר הכנסות שבאמת מתפזרות על כל הכלכלה.

אבי שמחון: ולכן יש אינטרס עצום למדינת ישראל לחזק את סקטור היי-טק.

אבי שמחון: מה מניע את המנוע הזה?

אבי שמחון: הדלק שמניע את המנוע הזה זה לא כסף.

אבי שמחון: הדלק שמניע את המנוע הזה זה כישרון, זה מהנדסים, מהנדסים ומדענים.

אבי שמחון: הם אלה שמניעים את סקטור היי-טק, הכסף בא בעקבותיהם ולא ההיפך.

אבי שמחון: כסף יש בהרבה מקומות, אבל סקטור היי-טק כמו שיש במדינת ישראל קשה למצוא בכל העולם.

אבי שמחון: אני רוצה להראות לכם כמה דברים (הצגת מצגת) בשקף הזה אנחנו רואים את השכר החודשי הממוצע של בוגרי חמש האוניברסיטאות המובילות בישראל.

אבי שמחון: מובילות במובן שהשכר של הבוגרים שלהם הוא הגבוה ביותר במדעי המחשב והנדסת חשמל.

אבי שמחון: ויש פער גדול מאוד בין בוגרים של אוניברסיטאות שונות.

אבי שמחון: בחרנו להתמקד בשקף הזה בחמשת האוניברסיטאות המובילות: אוניברסיטת תל אביב, הטכניון, האוניברסיטה העברית, בן גוריון והאוניברסיטה הפתוחה.

אבי שמחון: אנחנו רואים פה את שכר שלהם שנתיים אחרי שהם סיימו את התואר הראשון.

אבי שמחון: מי שסיים במדעי המחשב ועובד בהיי-טק, מרוויח בערך 30,000 שקלים לחודש, אלה נתוני 2018.

אבי שמחון: מאז השכר הזה עלה.

אבי שמחון: אנחנו מדברים שוב, על 30,000 שקלים לחודש, שנתיים אחרי סיום תואר ראשון.

אבי שמחון: שמי סיים באותן אוניברסיטאות כלכלה או משפטים מרוויח בערך 13,500 שקלים.

אבי שמחון: ומי שסיים ביולוגיה, ויש המון בוגרי ביולוגיה, באותן אוניברסיטאות שנתיים אחרי התואר – מרוויח 7,000 שקל.

אבי שמחון: ברור לכם שכשפותחים את השער - - -

עינב קאבלה: כן פרופ' שמחון, אנחנו כולם מהנהנים כי כולם יודעים שבהיי-טק מרוויחים יותר.

עינב קאבלה: אנחנו רק רוצים לראות איך אנחנו משלבים את האוכלוסיות שבייצוג חסר בענף היי-טק כדי שירוויחו יותר.

אנטאנס שחאדה: בדיוק.

אבי שמחון: אני יודע שיודעים שמרוויחים יותר אבל אני בכל זאת רוצה – תרשו לי רגע להראות לכם: לא סתם מרוויחים יותר, מרוויחים פי ארבע יותר מבוגרי ביולוגיה, והרבה אנשים הולכים ללמוד ביולוגיה.

אבי שמחון: אני חושב שאם אנשים היו יודעים את המספרים האלה לאשורם ההתייחסות הייתה אחרת.

אבי שמחון: התוכנית שהבאנו, וכאן אני חייב להגיד שהיוזמה הייתה של משרד הממשלה, אבל בלי הסיוע של יפה זילברשץ מהות"ת אי אפשר היה לעשות כלום כי בסוף הממשלה לא שולטת באוניברסיטאות – המילה "שולטת" היא בכלל לא מילה טוב – אבל יכולת ההשפעה של הממשלה על האוניברסיטאות היא מוגבלת מאוד.

אבי שמחון: בלי ההבנה של יפה זילברשץ שעומדת בראש הות"ת, בחשיבות הלאומית של הדברים, כל זה לא היה קורה.

אבי שמחון: בעצם הכסף שהבאנו בהחלטה 2292, הכסף הזה מה שהוא נועד לעשות, הוא נועד לאפשר להרבה יותר סטודנטים להגיע.

אבי שמחון: אז כולם מסכימים, מרוויחים המון כסף אם גומרים מדעי המחשב, אבל האוניברסיטאות הגבילו מאוד את מספר הסטודנטים שהם היו מוכנות לקבל ללמוד מחשבים.

אבי שמחון: היה פה אבסורד מפני שגם הסטודנט שמתקבל וגומר את התואר יכול להרוויח הרבה יותר, וגם המדינה מרוויחה מזה הרבה יותר.

אבי שמחון: ולכן אותה החלטה בעצם פתחה את השערים לעוד סטודנטים.

סונדוס סאלח: אתה מסביר למה - - - סליחה, זה משהו שמובן.

סונדוס סאלח: אבל מה עושים עם הנתונים האלה?

אבי שמחון: התפקיד הראשון שלנו הוא קודם כול להביא לכך שיותר אנשים שיש להם את היכולת יוכלו להתקבל לאוניברסיטה, כדי שהם עצמם יוכלו להרוויח יותר וכדי שהם גם יביאו לכך שהמדינה תרוויח יותר.

אבי שמחון: מאחר שאתם כבר יודעים את כל הנתונים, אין צורך להראות לכם את הנתונים לבוגרי תואר שני.

אבי שמחון: אעבור כעת לעוד נקודה חשובה מאוד: יש פער גדול בין מי שמסיים באחת מחמשת האוניברסיטאות המובילות לבין מי שמסיים באוניברסיטאות האחרות.

אבי שמחון: האוניברסיטאות האחרות הן בר אילן, חיפה ואריאל.

אבי שמחון: ובאותה מידה יש פער גדול בין בוגרי האוניברסיטאות המובילות לבין בוגרי מכללות מתוקצבות.

אבי שמחון: אני חושב שהנתונים האלה צריכים להיות שקופים לכולם כדי שאם מישהו יכול ללמוד באוניברסיטה מובילה, אז עדיף לו להתאמץ ולהגיע לאוניברסיטה מובילה ולא למוסד אחר שבו השכר יהיה יותר נמוך.

אבי שמחון: אם הוא ידע את זה – אז אני חושב שזה ישפיע על האופן שבו אנשים מקבלים - - -

עינב קאבלה: כן, אבל הדיון פה מושתת על זה שהידע שזה יותר טוב הוא לא מספיק.

עינב קאבלה: אנחנו מדברים גם על מתן שוויון הזדמנויות ופתיחת כל האפשרויות גם בפני חלקים באוכלוסייה שיודעים אבל לא מצליחים להגיע לשם לא כי הם לא מוכשרים.

עינב קאבלה: אבל בבקשה תמשיך, אנחנו מדי פעם מפריעים לך רק כדי לתת את הכיוונים של הדברים שאנחנו רוצים לגעת בהם בצורה יותר מודגשת.

עינב קאבלה: בבקשה.

אבי שמחון: דבר ראשון, את כמובן לא מפריעה, אני זה שבא לתת נתונים לדיון שלכם.

אבי שמחון: אני רוצה להגיד כמה דברים, אגיע עכשיו לתוכנית של ה-273 מיליון ואסביר איך הדברים האלה משתלבים.

אבי שמחון: אתם רואים שבוגרים של אוניברסיטה שמצליחים לסיים אוניברסיטה מרוויחים הרבה מאוד.

אבי שמחון: הבעיה היא שהאוניברסיטאות מגבילות את מספר הסטודנטים שהם מקבלות.

אבי שמחון: המגבלה האפקטיבית היא לא כמות הכישרון שיש במדינת ישראל, יש במדינת ישראל עוד הרבה צעירים מוכשרים שהיו יכולים להתקבל לאוניברסיטה ולסיים אותה ולהרוויח וגם להועיל שוב למדינה, אילו האוניברסיטה הייתה מקבלת אותם.

אבי שמחון: האוניברסיטאות מוגבלות ביכולת שלהם לקבל סטודנטים ותכף יפה תראה לכם כמה היא הצליחה עם התוכניות שאנחנו הבאנו ביחד.

אבי שמחון: כמה היא הצליחה להגדיל את מספר הסטודנטים.

אבי שמחון: אבל עדיין הביקוש גדול מההיצע.

אבי שמחון: התוכנית שמדברים עליה עכשיו, של ה-273 מיליון שקלים, נועדה לאפשר לאוניברסיטאות להגדיל את ההיצע על ידי זה שיכשירו יותר אנשים בעלי תארים מתקדמים.

אבי שמחון: אלה יוכלו להתקבל לאוניברסיטאות – כי היום האוניברסיטאות רוצות לשכור עוד מרצים על מנת שיוכלו להכשיר יותר סטודנטים, על מנת שיוכלו לקבל יותר סטודנטים.

אבי שמחון: אבל הן לא יכולות מפני שיש מגבלה בכמות האנשים שיכולים ללמד או להתקבל לסגל של האוניברסיטאות.

אבי שמחון: התוכנית השנייה נועדה בדיוק להגדיל את זה.

אבי שמחון: להגדיל את מספר המרצים הפוטנציאליים כדי שהאוניברסיטאות יוכלו לשכור יותר מרצים ויוכלו לקחת יותר סטודנטים.

אבי שמחון: כשאנחנו מגיעים לאוכלוסיות, אי אפשר לצפות שכל תוכנית שהממשלה מביאה תגשים את כל המטרות שיש למדינת ישראל.

אבי שמחון: יש למדינת ישראל המון מטרות חשובות.

אבי שמחון: יש גם מטרה, למשל, של הקטנת אי השוויון.

אבי שמחון: זאת מטרה שהיא כמובן בעלת חשיבות עליונה.

אבי שמחון: האם התוכנית הזאת מסייעת לה?

אבי שמחון: אני לא בטוח.

עינב קאבלה: יש לנו כותרת.

אבי שמחון: המדינה מפעילה מגוון של תוכניות.

אבי שמחון: ולכל תוכנית יש המון מטרות חשובות מאוד.

סונדוס סאלח: הפסקנו להתרגש.

עינב קאבלה: אסור להפסיק להתרגש.

אבי שמחון: המדינה מפעילה מגוון של תוכניות וכל תוכנית יש לה את היעד שלה.

אבי שמחון: היעד של התוכנית הזו הוא להגדיל את מספר האנשים שיכולים להשתלב בסצנת ההיי-טק הישראלית.

אבי שמחון: לטובתם ולטובת המדינה.

אחמד טיבי: פרופ' שמחון סליחה, שאלה: דיברת על הסיוע לאוניברסיטאות, מה לגבי מכללות שמתמחות ויש להם לימוד של מקצועות היי-טק?

אבי שמחון: שוב, זה נכון לחלוטין שאנחנו צריכים להגדיל גם את מספר הסטודנטים במכללות.

אבי שמחון: אבל אי אפשר בתוכנית אחת להשיג את כל המטרות.

אבי שמחון: הגידול, היעד, של הגדלת מספר הסטודנטים במכללות הוא דבר מאוד חשוב.

אבי שמחון: יש תוכניות שונות, התוכנית הספציפית שאנחנו מדברים עליה היא תוכנית שנועדה קודם כל לאוניברסיטאות.

אבי שמחון: אתה רואה את הפער בשכר – אם אתה שואל אותי אם אני יכול עכשיו לקבל עוד סטודנט, לאן הייתי רוצה שהוא ילך – למכללה או לאוניברסיטה?

אבי שמחון: והתשובה שלי היא חד משמעית.

אבי שמחון: הייתי רוצה שהוא ילך לאוניברסיטה, כי אם הוא יסיים באוניברסיטה הוא ירוויח יותר כסף וגם התרומה שלו לכלכלה תהיה יותר גדולה.

אבי שמחון: ויחד עם זה, הייתי רוצה שיותר אנשים ילכו למכללות, כי גם בוגרי מכללות מרוויחים הרבה מאוד.

אבי שמחון: וגם בוגרי מכללות מרוויחים הרבה יותר ממה שהם היו מרוויחים אם היו לומדים, נגיד, ביולוגיה או כלכלה או ממשפטים באוניברסיטה.

אבי שמחון: יחד עם זה, אנחנו צריכים לעשות סדרי עדיפיות.

אבי שמחון: יש הרבה מאוד תוכניות, אחד היעדים החשובים מאוד של הממשלה, ואני לא אומר את זה מהפה אל החוץ, של הממשלה הזו בראשות ראש הממשלה, זה אחד הדברים שהוא אמר לי – אתם יודעים, אני גם היועץ הכלכלי של ראש הממשלה – זה באמת להגדיל את ההשתלבות של האוכלוסייה הערבית בכל שכבות האוכלוסייה, זאת אומרת גם בהיי-טק.

אבי שמחון: ולא רק בהיי-טק.

אבי שמחון: וזה יעד מאוד חשוב ויש לנו הרבה תוכניות, אבל התוכניות שמיועדות לאוכלוסייה הערבית, אני יודע שיפה מתכננת לדבר על זה אז אין צורך שאני אדבר על התוכניות שמיועדות לשילוב האוכלוסייה הערבית.

אבי שמחון: זה מה שרציתי לומר לכם.

עינב קאבלה: תודה פרופ' שמחון, אנחנו נעבור לפרופ' יפה זילברשץ, יושבת-ראש הות"ת, ונשמח לשמוע ממנה גם על ההתייחסות לחברה הערבית, ההתמקדות בזה, ובנושא של אוכלוסיות בייצוג חסר.

עינב קאבלה: דווקא על זה ראיתי שהחלטת ממשלה כן התייחסה בסעיפים מסוימים.

עינב קאבלה: והשאלה האם בהחלטת הממשלה הנוכחית - - -

יפה זילברשץ: תודה רבה ושלום לכולם, לכל חברי הכנסת, לכבוד הוא לי, ליושבת-ראש, ולחבר הכנסת אחמד טיבי על העלאת הנושא ועל ההזדמנות למקד מה שנעשה ואולי לחשוב מה שעוד צריך לעשות ואני חושבת שזה מה שאני אשתדל להראות לכם.

יפה זילברשץ: (הצגת מצגת) בכל מקרה, כמו שהיושב-ראש הציג, יש תוכניות של המדינה שמיושמות על ידי הוועדה לתכנון ולתקצוב במועצה להשכלה גבוהה, שבעצם נועדו להגדיל את מספר הסטודנטים להיי-טק.

יפה זילברשץ: הן פתוחות לכולם, כולל הערבים, כולל כל אזרחי ותושבי מדינת ישראל.

יפה זילברשץ: בסך הכול התוכניות מאוד מאוד הצליחו.

יפה זילברשץ: היעד שלנו היה 40% לשנת 2022, ואנחנו עומדים עכשיו, בשנת 2021-2020 כבר על 70%.

יפה זילברשץ: זאת אומרת שעשינו כאן

יפה זילברשץ: עבודה רצינית מאוד.

יפה זילברשץ: הביקוש היה גדול, התמריצים היו נכונים והגענו הרבה מעבר ליעד.

יפה זילברשץ: אני רוצה לציין לדוגמה שאנחנו רואים את הגידולים המאוד גדולים ותכף אראה איך הם מתייחסים לאוכלוסייה הערבית.

יפה זילברשץ: אנחנו רואים גידולים מאוד מאוד גדולים, ממש הכפלה, כולל האוניברסיטאות והמכללות.

יפה זילברשץ: ובעקבות מה שאמר קודמי, אבי שמחון, על הדגש של האוניברסיטאות – הגידול באוניברסיטאות הוא אפילו הרבה יותר גדול.

יפה זילברשץ: אומר בהקשר הזה לגבי האוניברסיטאות, מכללות, אוניברסיטאות יותר טובות ופחות טובות – אני מדברת כאן בשם ההשכלה הגבוהה בישראל, בשם המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב – כולם בנינו.

יפה זילברשץ: המכללות עושות עבודה נהדרת, האנשים שלהם נחוצים לשוק ולכלכלה.

יפה זילברשץ: והאוניברסיטאות, אני לא יודעת איך מדרגים אותם, רק על פי שכר כטובות או לא טובות – אני בטוחה שאבי נשען על נתונים נכונים.

יפה זילברשץ: אבל אני חייבת לבוא ולומר שאני חושבת שההכשרה של כוח אדם בכל המוסדות האקדמיים שלנו היא מצוינת.

יפה זילברשץ: אני קוראת לכולם להירשם לאוניברסיטאות, לכולן, להירשם למכללות להנדסה ואחרות, לכולן, ולבוא וללמוד.

יפה זילברשץ: אנחנו עושים מאמצים לקלוט עוד תלמידים.

יפה זילברשץ: בואו, כולל כולם, כולל אזרחי ישראל ותושביה הערביים.

יפה זילברשץ: המוסדות שלנו כולם פתוחים לכם והם מצוינים.

אחמד טיבי: יפה, שאלה קצרה ברשותך, פנו אלינו סטודנטים שמעוניינים ללמוד באוניברסיטאות וענו להם שהנתונים שלהם בשקלול הציונים מתאימים להנדסת חשמל ולא להנדסת מחשבים.

אחמד טיבי: יש הקשחה בקבלה בנתונים ללימודי מחשבים והיי-טק בהשוואה להנדסת חשמל?

יפה זילברשץ: שאלה מצוינת ואני אענה לך פורמאלית ואחר כך אמתית.

יפה זילברשץ: פורמאלית, המל"ג והות"ת לא מתערבות בנתוני קבלה, זה היצע וביקוש והמוסדות מחליטים.

יפה זילברשץ: מעשית אבוא ואומר לך שבסך הכול הביקושים הם באמת עצומים.

יפה זילברשץ: ולכן זה בפרופורציה לקבלה, זאת אומרת, זה בפרופורציה לכמה שהם יכולים לקבל.

יפה זילברשץ: אני אראה לך תכף את הגידול במספרים, כולל האזרחים הערבים, ואז אתה תראה כמה שהוא כולל.

יפה זילברשץ: אז במענה לשאלתך זה יכול להיות, אבל זה שאלה של היצע וביקוש.

יפה זילברשץ: זה לא מהקשחה זה פשוט אם נרשמים יותר והם יותר טובים אז מקבלים – אתה יודע, אנחנו מקבלים באופן שוויוני לחלוטין על סמך נתונים ולכן אלה הם הדברים.

יפה זילברשץ: תודה על השאלה.

יפה זילברשץ: ברשותך אני רוצה לעבור – אמרת בראשית הדברים ואני רוצה להתייחס לזה – אמרת שאין בתוכנית הגדולה הזאת אין מיקוד מסוים לאוכלוסיות מיוחדות, כולל לא לערבים.

יפה זילברשץ: זה נכון לגבי התוכנית באופן ספציפי, אבל אתה צריך או כל חברי הכנסת צריכים להבין שלצד כל הפרויקט הזה הגדול של היי-טק מתקיימת אצלנו עבודה מערכתית גדולה מאוד בנושא של האוכלוסייה הערבית והתקציב שלנו השנה לקידום האוכלוסייה הערבית ולהנגשת ההשכלה הגבוהה, עמד על קרוב ל-150 מיליון שקלים.

יפה זילברשץ: ובמענה לכל האמירות שנאמרו כאן, אנחנו מטפלים באוכלוסייה, בעיקר, בעיקר עם פוקוס על היי-טק.

יפה זילברשץ: בישובים ובתיכון, במתנ"סים מאתרים את המוכשרים.

יפה זילברשץ: משתדלים מאוד שיגיעו למכינות, משתדלים מאוד ללוות אותם בשנה א' ובשנים אחרות.

יפה זילברשץ: וגם לתת להם את כל הפתח למסטרנטים ודוקטורנטים ובתר-דוקטורנטים בכלל ובהיי-טק בפרט.

יפה זילברשץ: אולי בתוכנית הספציפית אתם לא רואים את המיקוד לערבים אבל במקביל נמצאים הכספים האלה וההישגים הם מאוד גדולים.

יפה זילברשץ: תחשבו שהיעד שלנו לשנת 2022 היה צריך להיות 17% סטודנטים ערבים והשגנו את היעד הזה כמה שנים קודם.

יפה זילברשץ: בטכניון שהוא בטוח מלמד להיי-טק: 21% ערבים במינימום, אני חושבת שהשנה כבר 23% בשנה א'.

יפה זילברשץ: זאת אומרת, ההנגשה קרתה.

יפה זילברשץ: הערבים מגיעים למוסדות האקדמיים ובסך הכול הם נקלטים.

יפה זילברשץ: אני רוצה להראות לכם במספרים וחשבתי מה הדרך הטובה ביותר להדגים את הדברים.

יפה זילברשץ: תסתכלו על השקף הזה:

יפה זילברשץ: ב-2012 היו לנו 21,000 סטודנטים להיי-טק, רק 8.2% ערבים, שהם 1,700.

יפה זילברשץ: נשים, גם סיפור, אבל אנחנו לא מטפלים בו היום.

עינב קאבלה: אפשר להתייחס גם לזה - - -

יפה זילברשץ: ב-2016 27,000 אבל אנחנו כבר עם 10.7% ערבים במקצועות ההיי-טק.

יפה זילברשץ: וכמה שנים אחרי זה בעקבות התוכניות שעשינו, אתם כאילו רואים אותם לא לערבים, אבל אני באה ואומרת שעל ידם פועלות התוכניות לערבים.

יפה זילברשץ: אנחנו רואים גידול ל-14%, כמעט 15% מהסטודנטים בהיי-טק היום הם ערבים.

יפה זילברשץ: 17% מהסטודנטים בכלל במוסדות להשכלה גבוהה בממוצע הם ערבים.

יפה זילברשץ: ואנחנו גם בהיי-טק עולים ליעד, גידול של 4%, 5% בארבע שנים, זה גידול עצום.

יפה זילברשץ: אנחנו ממשיכים בעבודה, זה לא שהגענו ליעד ואנחנו נחים.

יפה זילברשץ: לסיכום אני רוצה להגיד דבר אחד שאני כן מסכימה בו עם הדיון - - - ההנגשה קרתה.

יפה זילברשץ: היא גם קרתה בהיי-טק לא לדאוג.

יפה זילברשץ: ויש תמריצים גם למאסטר, גם לדוקטורט, גם לפוסטים, גם לסגל.

יפה זילברשץ: אנחנו שם ונמשיך גם לתואר ראשון, גם למכללות, גם לאוניברסיטאות, הכול עובד.

יפה זילברשץ: אנחנו כן חושבים – וזה לא קשור רק לאוכלוסייה הערבית אבל יש לזה השפעה מאוד גדולה על האוכלוסייה הערבית – שאין עדיין במוסדות האקדמיים מספיק הדגש על מה שאנחנו קוראים לו: אקדמיית תעסוקה.

יפה זילברשץ: זאת אומרת לחשוב לא רק איך אני מלמד את הסטודנט אלא איך הסטודנט נקלט בשוק התעסוקה.

יפה זילברשץ: זה פרויקט שאנחנו התחלנו אותו בשנה שעברה במחשבת עומק, עם נשיא המדינה במסגרת התוכנית שלו לתקווה ישראלית באקדמיה, בתקציבים שלנו ובתקציבי פילנתרופיה וניתנו לזה הרבה מאוד תקציבים במסגרת הקורונה.

יפה זילברשץ: המיקוד הבא הגדול מאוד של האקדמיה, אחרי שהיא פיצחה את ההנגשה לאוכלוסייה הערבית בכלל ובהיי-טק בפרט, היא לטפל בנושא של העבודה גם תוך כדי השהות האקדמית כדי למקסם את הפוטנציאל של ההישג הגדול שהגענו אליו.

יפה זילברשץ: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: זאת תחנה שלישית.

סעיד אלחרומי: העבודה זה התחנה השלישית.

עינב קאבלה: התחנה השלישית, היא תחנה מאוד חשובה.

סעיד אלחרומי: זה העיקר בסוף.

עינב קאבלה: נכון.

יפה זילברשץ: אני מבקשת סליחה, חבר הכנסת אחמד טיבי העלה את הנושא, ויושבת-ראש הוועדה היא עינב קאבלה ואני מברכת אותך.

עינב קאבלה: רצית לשאול חבר הכנסת אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: כן.

סעיד אלחרומי: גם בתפקידי כראש מועצה בשגב שלום, מרוב שעברו תוכניות בקשר להכשרה של צעירים להיי-טק ולמקצועות היי-טק, תמיד נתקענו בהשמה.

סעיד אלחרומי: ברגע שהצעיר או הצעירה מסיים במכללה או באוניברסיטה, המדינה משקיעה כסף, אני אומר את זה בבירור, אני מדבר על האוכלוסייה הבדואית בדרום, המדינה משקיעה את הכסף ובסוף ביישום של היציאה לעבודה או של קבלה לעבודה אנחנו נתקעים שם.

סעיד אלחרומי: האם יש לך מה להגיד בנושא הזה, איך אנחנו פותרים את המכשול הזה?

יפה זילברשץ: בהחלט יש לי מה להגיד בנושא הזה.

יפה זילברשץ: במדינות מתקדמות בעולם, למשל בארצות הברית, כל הנושא של היישום לתעסוקה, מה שנקראplacement offices והטיפול בנושא התעסוקה תוך כדי הלימודים הוא מאוד מאוד מפותח.

יפה זילברשץ: אצלנו – אני חושבת שיש לנו מערכת נהדרת, מלמדים נהדר, מנגישים נהדר, אבל אנחנו מוכנים לקבל ביקורת עצמית ולהתקדם – הנושא של היישום לתעסוקה תוך כדי הלימודים הוא לא מספיק מפותח.

יפה זילברשץ: מאוד חשוב להקצות משאבים למנגנונים בתוך האוניברסיטה בשיתוף, יש לנו שיתוף עם משרד העבודה בכול מה שקשור לשוק התעסוקה, כדי ללוות את הסטודנט לא רק שהוא יצליח לסיים את הלימודים אלא שהוא יצליח לסיים את הלימודים ולקבל עבודה שהכי מתאימה לו.

יפה זילברשץ: אבי הוא כלכלן, הוא מדבר על כסף, על כמה הוא ירוויח.

יפה זילברשץ: אני קצת יותר רוחנית וחושבת שזה לא רק כמה הוא ירוויח, זאת גם שאלה של איכות התעסוקה – האם התעסוקה באמת משרתת את המאווים הפנימיים שלו, האם הוא באמת מגיע למימוש עצמי בכל הדברים האלה.

יפה זילברשץ: בזה צריך לטפל תוך כדי הלימודים ואנחנו עובדים אסטרטגית על בניית דבר כזה לקראת השנים הקרובות.

יפה זילברשץ: ואני ממש בטוחה שיהיה כאן שינוי מאוד מאוד גדול.

יפה זילברשץ: כמובן שאנחנו לא יכולים לבד, אנחנו מוסדות אקדמיים, אבל המוסדות האקדמיים יוצאים ממגדל השן שלהם, הם מבינים שהם חייבים בעולם מודרני לדבר בינם לבין עצמם ולדבר עם השטח.

יפה זילברשץ: בהחלט יש אופק מאוד חיובי, כולם מבינים את זה, כולם עוסקים בזה, יש לנו את פרופ' מונא מארון והיא עוסקת בנושא הזה ומציבה אותו בפנינו בצורה רצינית מאוד.

עינב קאבלה: תודה פרופ' זילברשץ, אני מבקשת לשאול שתי שאלות.

עינב קאבלה: בדיון הקודם שעסקנו בנושא היי-טק בחברה בחברה הערבית למדנו שאחוזי הנשירה במקצועות היי-טק עומדים על 49% לעומת 31% של יהודים.

עינב קאבלה: האם אתם מכירים את הנתון, ומה ניתן לעשות כדי לשפר את המצב הזה?

יפה זילברשץ: מסתובבים הרבה נתונים על נשירה.

יפה זילברשץ: אני לא רוצה להתווכח עליהם.

יפה זילברשץ: אנחנו נמצאים כרגע בבדיקה אינטנסיבית מאוד שלנו בחודש-חודשיים הקרובים לגבי הדברים האלה, כי אנחנו מתכוונים לטפל בהם באופן ספציפי.

יפה זילברשץ: ביקשתי לחדש את עבודת ועדת ההיי-טק לקראת הפרויקט שיוצא לדרך.

יפה זילברשץ: הדבר הראשון שנדון בו בישיבה שתהיה בינואר תהיה הנשירה.

יפה זילברשץ: אני חייבת לאמת את הנתונים כי כל אחד בודק.

יפה זילברשץ: אני חייבת בדרכנו מול הלמ"ס, יש לנו את הדרך המאוד מקצועית שלנו לבדוק, ואז אם אנחנו נגלה באמת שבאוכלוסייה מסוימת יש בעיה יותר קשה אנחנו נתייחס אליה באופן ספציפי ונשקיע בה את כל מה שצריך.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: רק שאלה בכל זאת על אוכלוסיות שנמצאות בייצוג חסר.

עינב קאבלה: נגעת בזה במצגת, בנשים וחרדים, אני מניחה שגם בזה אתם - - -

יפה זילברשץ: לגמרי.

יפה זילברשץ: יש לנו ועדה פעילה מאוד בראשותה של פרופ' יונינה אלדר ממכון וייצמן שהייתה גם בטכניון, אישה מאוד מרשימה לנושא של קידום מעמד האישה בתוך המוסדות האקדמיים.

יפה זילברשץ: וגם בנושא כמובן של האוכלוסייה החרדית, אנחנו עושים שם מאמצים מאוד מאוד גדולים.

יפה זילברשץ: זה פרויקט קשה ואנחנו מתעקשים עליו.

יפה זילברשץ: אנחנו מרגישים שבנושא ההנגשה לאוכלוסייה הערבית, המערכת האקדמית הצליחה מאוד.

יפה זילברשץ: אנו מייחלים מאוד גם עם האוכלוסייה החרדית להגיע להישגים דומים.

יפה זילברשץ: אבל זה ייקח עוד עשור לדעתי, זה יקח את הזמן שלו, זה תהליך ארוך ומורכב, אבל אנחנו "על זה" מאוד.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: שאלות למישהו?

עינב קאבלה: בבקשה, חברת הכנסת סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: התוכניות שהוצגו בפנינו בהחלט תוכניות חשובות אבל עדיין הן תוכניות שנעשות לכלל האוכלוסיות.

סונדוס סאלח: האוכלוסייה הערבית דורשת עוד יותר מאמץ על מנת שזה יתבטא באחוז השתלבותם בהיי-טק ובאקדמיה וגם בתעסוקה.

סונדוס סאלח: בנתיים יש תוכניות ויש את הגידול הטבעי של האוכלוסייה, מתוך מודעות אישית של התלמידות והתלמידים, אבל עדיין אני חושבת שהתוכניות האלה חסרות גם בתכנים שהם מותאמים לגיוס של הסטודנטים האלה למקצועות.

סונדוס סאלח: לקרב בין ההיי-טק לתלמיד ולתלמידה הערבייה החל מהתיכון.

יפה זילברשץ: קודם כול את מאתרת דבר נכון, אבל באמת הנושא הזה מטופל.

יפה זילברשץ: נשמח באופן ספציפי להפגיש אותך עם הצוות המקצועי שלנו כדי להסביר לך בדיוק איך אנחנו ממש עובדים בדיוק על הדברים האלה.

יפה זילברשץ: אנחנו מגיל תיכון מאתרים, אנחנו מבינים את חסמי השפה, מבינים לפעמים את פערי רמת הלימודים.

יפה זילברשץ: והסטודנטים מגיעים ואנחנו מכינים אותם.

יפה זילברשץ: כל מי שאנחנו רואים שיש לו פוטנציאל למידה, יש לנו תקציב, אנחנו מכינים את התלמידים.

יפה זילברשץ: אנחנו מביאים אותם לשלב שבו בשנה א' אנחנו עוקבים אחריהם באופן אינטנסיבי, יש לנו מנגנונים שלמים שבנינו במוסדות, אני חושבת שהנושא הזה מטופל מאוד.

יפה זילברשץ: זה בסדר, ואת צודקת שאת מפנה את תשומת הלב לקשיים האלה, אבל הם מאוד מטופלים במערכת.

יפה זילברשץ: ואת רואה את הגידול, זה לא היה גודל ב-5% בארבע שנים אם לא באמת היו עושים את העבודה נכונה.

עינב קאבלה: תודה פרופ' זילברשץ, נשמח אם תוכלי להישאר איתנו בהמשך הדיון, אנחנו מודים לך על הצגת הדברים וההשתתפות.

עינב קאבלה: מבקש להתייחס פרופ' מרק שטייף, רקטור אוניברסיטת תל אביב שנמצא איתנו, שלום אדוני.

מרק שטייף: שלום, אני מצטרף לדבריה של יפה לגבי ההתקדמות שחלה בתחום הזה והמאמצים שמושקעים בו.

מרק שטייף: כאמור אני רקטור אוניברסיטת תל אביב.

מרק שטייף: בתפקידי הקודם הייתי ראש בית הספר להנדסת חשמל, שזה בלב מקצועות היי-טק, והנושא היה ונשאר קרוב לליבי ועסקתי בו ולכן ביקשתי לדבר.

מרק שטייף: קודם כול אתחיל בטיפה נתונים, רק כדי לקבל את התחושה, הגעתי לאוניברסיטה בשנת 2002 וכמעט שלא היו סטודנטים ערבים בהנדסת חשמל.

מרק שטייף: באיזשהו שלב כשכבר הייתי ראש בית ספר ביקשתי לפעול בעניין, נסעתי לפגוש אדם בשם מוחמד דראושה בגבעת חביבה בשביל לדון איך אפשר לייצר מנגנונים שסטודנטים פחות ילכו למקצועות כמו רוקחות ויצטרפו למקצועות היי-טק, ודיברנו על הפוטנציאל של זה.

מרק שטייף: זמן קצר אחר כך הגעתי חזרה לאוניברסיטה וספרתי באופן ידני את התלמידים הערבים, ואחוז התלמידים הערבים הגיע לאחוז שלהם באוכלוסייה בבית ספר להנדסת חשמל.

מרק שטייף: המספרים הפורמאליים היום כשאני מסתכל למשל על נתוני קבלה.

מרק שטייף: נתוני קבלה שזה אומר:

מרק שטייף: כמה אנשים מקבלים מכתב קבלה מאוניברסיטת תל אביב במקצועות של מדעי המחשב ובהנדסת חשמל:

מרק שטייף: ב-2016 לפני ארבע שנים היו לנו 16% שקיבלו מכתבי קבלה להנדסת חשמל וגם למדעי המחשב.

מרק שטייף: ב-2020 שזה רק הבדל של ארבע שנים, במדעי המחשב יש 20% מהמועמדים שמקבלים מכתבי קבלה מהמגזר הערבי ובהנדסת חשמל זה 30%.

מרק שטייף: כלומר 30% מהמתקבלים להנדסת חשמל הם מהמגזר הערבי.

מרק שטייף: זה לא אומר שכולם מגיעים להנדסת חשמל, חלקם נרשמים לעוד מקצועות, חלקם הולכים גם לרופאה וגם להנדסת חשמל ובסופו של דבר בוחרים חלקם במקצועות אחרים.

מרק שטייף: מבחינת סטודנטים פעילים, האינפורמציה, הדאטא שאני מדווח איתה עושה אינטגרציה על כמה שנים, מכיוון שמשך הלימודים הוא ארבע שנים ואז יש לנו בהנדסת חשמל ב-2020 17% תלמידים בסה"כ שהם תלמידים מהמגזר הערבי, כמעט כמו האחוז באוכלוסייה.

מרק שטייף: אם מסתכלים על השנים המוקדמות, כמו השנה הראשונה, אלו שהתקבלו ב-2020 אז האחוז הוא 20% ואפילו גבוה מזה.

מרק שטייף: כלומר, יש התקדמות גדולה מאוד במודעות למקצוע הזה.

מרק שטייף: אני רואה בימים הפתוחים שמגיעים מספרים עצומים של מועמדים מהמגזר הערבי.

מרק שטייף: ואני חושב שאנחנו מאוד משתנים בתחום הזה משנה לשנה בשנים האחרונות כך שזמנים מאוד - - -

עינב קאבלה: סליחה פרופ' שטייף, יש שאלה לד"ר טיבי.

אחמד טיבי: פרופ' שטייף שלום לך, לגבי נתונים של סטודנטים פעילים: חשמל 17% ומחשבים כמה?

מרק שטייף: 15% נכון לעכשיו, באינטגרציה על כל שנות הלימודים.

עינב קאבלה: 15%.

אחמד טיבי: תודה רבה

עינב קאבלה: רצית לומר משפט לסיום?

מרק שטייף: כן.

מרק שטייף: בזמנו כשגיליתי את זה, אני כמובן שמחתי מאוד, ואני יודע שאנחנו מתקדמים, כלומר הדיון בנושא מפגר אחרי העובדות בשטח.

מרק שטייף: בשטח יש עלייה משמעותית מאוד של סטודנטים ערבים במקצועות היי-טק וכל אלו סימנים מצוינים.

מרק שטייף: אני חושב שהדיון יהפוך להיות מיותר בעוד שנים בודדות עם קצב האירועים ימשיך להיות כפי שהוא.

אחמד טיבי: אינשאללה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

עינב קאבלה: כן, כולנו מייחלים לכך.

עינב קאבלה: תודה לך פרופ' שטייף.

עינב קאבלה: הזכרנו את התחנה השלישית, ונזכרנו בדבריה של פרופ' זילברשץ, אני מבקשת להעלות את משרד העבודה שיתייחס למה שהם עושים כדי להביא את אותם בוגרים אל התעשייה ולא אחר כך למצוא את עצמם מחפשים תעסוקה אחרת שהיא לא עולה בקנה אחד עם מה שהם למדו.

עינב קאבלה: נמצא איתנו רועי לבנון ממשרד העבודה.

עינב קאבלה: תפקידך רק תזכיר לנו.

רועי לבנון: מנהל תחום תעסוקה בהיי-טק במשרד העבודה.

עינב קאבלה: שלום לך, בבקשה.

רועי לבנון: אהלן, בוקר טוב, כמו שדיברנו בעבר בדיונים קודמים בוועדה, יש תוכנית שנקראת פורסטק, נמצאים פה אני רואה גם נציגים של צופן, אחד הספקים והשותפים שלנו לדרך, וגם מעוף משאבי אנוש.

רועי לבנון: תפקידם הוא להתמודד עם הבעיה שחבר הכנסת אלחרומי הזכיר, וגם אחרים פה בדיון, לגבי ההשתלבות של הסטודנטים והבוגרים במקצועות היי-טק בתעשייה, בעבודה.

רועי לבנון: התוכנית הזו רצה מזה שלוש שנים ולפני כן במכרז קודם, היא מעניקה סל שירותים עם אותם הסטודנטים בשנים ב', ג', ד'.

רועי לבנון: הכשרות נוספות וחונכות, מנטורינג, סדנאות, וובנרים, כל מה שצריך.

רועי לבנון: סל שירותים רחב מאוד שאנחנו עובדים איתו ומגוונים אותו כל הזמן בשביל לסייע בהשתלבות של אותם הבוגרים בתעשייה.

רועי לבנון: התוכנית הזאת עובדת עם אותם בוגרים שעדיין לא השתלבו, מה שנקרא: ג'וניורים, סיימו את הלימודים אבל עדיין אין להם ניסיון תעסוקתי.

רועי לבנון: זאת תוכנית אחת משמעותית מאוד אם אנחנו מדברים על שילוב החברה הערבית.

רועי לבנון: הדיון פה להבנתי הוא לגבי ההחלטה הכללית שנוגעת לשילוב - - - של הסטודנטים למקצועות ההיי-טק.

עינב קאבלה: אתה מבין נכון.

רועי לבנון: אמר פרופ' שמחון שהתוכנית שנכתבה מטרתה לא הייתה שילוב אוכלוסיות, מטרתה הגדלת העוגה ומשפך של התלמידים ובפרט בתארים מתקדמים.

עינב קאבלה: אגב, בעיני זה לא סותר.

רועי לבנון: אנחנו כמובן מבינים את הדבר הזה, כן אגיד שמבחינתו זה דבר מאכזב.

רועי לבנון: נכון כמה שיותר לשלב אוכלוסיות כבר בבסיס ההחלטות האלו ולא רק בתוכניות נוספות כמו שאנחנו מפעילים עכשיו.

רועי לבנון: האתגרים הם כל כך גדולים שכדאי לפעול בכל החזיתות, ובכל זאת צריך להבין כי על זה היה הדיון, על אותה החלטה.

רועי לבנון: כך לפחות אני הבנתי.

רועי לבנון: אני רוצה להזכיר שאנחנו עובדים על עוד כלים: היינו בדיונים לא מזמן עם יפה זילברשץ יו"ר הות"ת ואנחנו בקשר שוטף עם המועצה הלאומית ועם אגף תקציבים על צעדים נוספים שנדרשים לעשות בנושא של שילוב החברה הערבית בהיי-טק, הן בערוצים האקדמיים והן בערוצים הלא אקדמיים.

רועי לבנון: זה לא הדיון כעת, אבל יש עוד הרבה פעילות של הכשרה ותעסוקה בהיי-טק שהיא לא בערוץ האקדמי.

רועי לבנון: כמובן שהקונטקסט הרחב, יפה הזכירה, על המהלך שהובלנו יחד איתם וגם עם הפילנתרופיה בנושא אקדמיית תעסוקה במובן רחב יותר.

רועי לבנון: נושא שאנחנו מסכימים ורואים עין בעין לצורך לקדם אותו.

עינב קאבלה: אגב כשהגו את התוכנית שבאה לידי ביטוי בהחלטת הממשלה האחרונה, אתם הייתם חלק מהוועדה הבין-משרדית או הצוות הבין-משרדי?

רועי לבנון: לא היינו חלק.

רועי לבנון: עודכנו על הדבר הזה בטיוטות כמו כל החלטת ממשלה.

רועי לבנון: לא התקיים איזשהו דיון מעמיק בשאלה האם לכלול את זה או לא לכלול את זה.

רועי לבנון: שוב, היינו מאוד שמחים אם הדברים האלה היו מקבלים משקל כבד יותר בתוך התהליך הזה.

רועי לבנון: כמובן שעודכנו על הדברים ואנחנו מכירים אותם.

רועי לבנון: כמו גם בהחלטות הקודמות.

סונדוס סאלח: האם יש בצוות שדן בתופעה נציגים מהאוכלוסייה או נציגות מהאוכלוסייה הערבית או שאתם דנים עלינו בלעדינו?

עינב קאבלה: לא, הוא לא היה חלק מהצוות.

עינב קאבלה: הם אפילו אותם לא שיתפו, את משרד העבודה.

סונדוס סאלח: הוא מהצוות של - - -

עינב קאבלה: את מדברת על החלטת הממשלה או על הצוות שעוסק בזה בתעסוקה?

סונדוס סאלח: בתעסוקה.

עינב קאבלה: אוקיי.

רועי לבנון: בתוך הצוות שלנו של מינהל תעסוקת אוכלוסיות עובדים גם עובדים מהחברה הערבית, גם מהבדואית.

רועי לבנון: אם זה רלוונטי, לא חושב שזה - - -

עינב קאבלה: אוקיי, תודה לך רועי.

אחמד טיבי: יש גם נציג מכללות.

עינב קאבלה: נמצאת פרופ' רוזה אזהרי, נציגת עזריאלי, המכללה האקדמית להנדסה בירושלים.

רוזה אזהרי: שלום לכם, אני נמצאת כנציגה של ועד ראשי המכללות.

רוזה אזהרי: אני כאן קודם כול כדי לספר מה עושים במכללות לקליטה של סטודנטים למקצועות ההיי-טק וגם על המאמצים לשלב אותם אחר כך בעבודה.

רוזה אזהרי: אני רוצה להתייחס לכך שבתוכנית של 600 מיליון שקלים לא ראו לנכון להקציב אפילו חלק מהמשאבים לעידוד הלימודים של הסטודנטים להיי-טק במכללות.

רוזה אזהרי: וזאת אחרי שאם מסתכלים על הגרפים שיפה הציגה, רואים שהצמיחה המשמעותית בשנים הראשונות שהוצגו מ-2012 עד 2016 בערך, הצמיחה המשמעותית של סטודנטים להיי-טק הייתה דווקא במכללות.

רוזה אזהרי: הגרף שאבי הציג של כמה משתכר בוגר הוא גם עניין של ביצה ותרנגולת.

רוזה אזהרי: אם יש שמועה שמסתובבת שבוגרי האוניברסיטאות יותר טובים מבוגרי המכללות אז בהכרח גם יציעו להם יותר ואולי זה גם האופי של הסטודנטים שמגיעים אלינו שקצת משפיע על השכר שהם אחר כך מקבלים בתעשייה.

רוזה אזהרי: כי אם מסתכלים על הרכב האוכלוסייה, אז במכללות יש הרבה יותר סטודנטים מהחמישון התחתון לעומת האוניברסיטאות.

רוזה אזהרי: אם אנחנו חושבים על זה שאולי 600 מיליון שקל יכולים לתרום לא רק לכלכלה אלא קצת להגדלת השוויון אז אולי בכל זאת כדאי להשקיע קצת במכללות שנותנות הזדמנות לאוכלוסיות שמגיעות מרקע פחות תומך, ובין היתר גם לסטודנטים שמגיעים מהאוכלוסייה הערבית.

רוזה אזהרי: אנחנו מצרים על כך שהדירו אותנו, גם מהשלב הראשון של התוכנית וגם מהשלב השני.

רוזה אזהרי: אנחנו מברכים על הכיוון של השלב השני, גם אנחנו מרגישים במחסור של קליטת מרצים וכולי.

רוזה אזהרי: וכל סיוע לכך שיהיו יותר אנשים בעלי תואר דוקטור בתחומים האלה הוא כמובן מבורך.

רוזה אזהרי: אבל אני חושבת שמתוך 600 מיליון שקלים אפשר היה למצוא סכומים מסוימים שהיו יכולים לעזור גם לנו.

רוזה אזהרי: ואפרופו קליטה של חברי סגל, אם אנחנו מסתכלים על אחוז חברי הסגל הערבים במכללות, אנחנו יכולים לראות שהמכללות תורמות מאוד לתעסוקה של דוקטורים מהחברה הערבית במקצועות היי-טק.

רוזה אזהרי: רק אתמול קיבל אצלנו אחד מחברי הסגל פרופסורה, ד"ר היתם קאסם, עכשיו פרופ' היתם קאסם.

רוזה אזהרי: אם מסתכלים במכללות אפשר לראות קליטה ממש יפה - -

אחמד טיבי: אחד הכישרונות העולים במגזר הערבי.

אחמד טיבי: מהיישוב איכסל.

רוזה אזהרי: - - של חברי סגל שלא הצליחו להיכנס לאוניברסיטאות מכל מיני סיבות.

רוזה אזהרי: והם מקבלים הזדמנות להתפתח מבחינה מחקרית, מבחינה אקדמית ולעשות קריירה מאוד יפה באקדמיה.

רוזה אזהרי: גם בנקודה הזאת אפשר היה לסייע קצת למכללות לעשות את זה.

רוזה אזהרי: אם אני מסתכלת על המשאבים שהמכללות משקיעות בסטודנטים, התמיכה של הות"ת מאוד עוזרת, יש מכינות מיוחדות.

רוזה אזהרי: למשל אצלנו במכללה יש מכינה לסטודנטים ממזרח ירושלים ומספר הסטודנטים שם הולך וגדל משנה לשנה.

רוזה אזהרי: השנה פתחנו שש כיתות אולפן עברית לסטודנטים שנקלטו במכינה.

רוזה אזהרי: אחוז הסטודנטים הערבים אצלנו בשנה א' הוא מעל 20%.

רוזה אזהרי: יש קליטה מאוד טובה.

רוזה אזהרי: בכל המכללות, גם אצלנו, ישנה מערכת שעוזרת אחר כך להשמה כי אנחנו מודעים מאוד לקשיים של הבוגרים שלנו להשתלב בשוק העבודה כאשר אנחנו משווים אותם לסטודנטים היהודים שמסיימים את הלימודים שלהם.

רוזה אזהרי: יש רכזת מיוחדת לנושא הזה, יש תוכניות הכשרה מיוחדות, יש סדנאות, יש הרבה מאוד קשר עם גופים מחוץ למכללה שמסייעים בנושא הזה.

רוזה אזהרי: יש כיוון נוסף שהוא פופולארי מאוד, לא רק אצלנו אלא גם במכללות אחרות, זה הכיוון של היזמות.

רוזה אזהרי: אחת הדרכים לקדם את ההשתתפות של בני החברה הערבית בהיי-טק זה לא רק להיות עובדים במיזמים של חברות אחרות אלא גם ליזום בעצמם.

רוזה אזהרי: אצלנו במכללה יש תוכנית יזמות לסטודנטים ערבים, התוכנית משותפת לנו ולאוניברסיטה העברית, סטודנטים לרפואה עם סטודנטים להנדסה.

רוזה אזהרי: יוצאים משם מיזמים מאוד יפים.

רוזה אזהרי: אחד הערכים המוספים הוא ההרגשה של מסוגלות, של היכולת הזאת לא רק להיות פאסיבי לחפש עבודה, אלא גם ליזום דברים.

רוזה אזהרי: יש דוגמאות יפות בארץ של בוגרים של מערכת ההשכלה הגבוהה הישראלית שלא הצליחו כל כך להשתלב במערכת האקדמית או בתעשייה ויזמו והקימו מקומות מאוד יפים.

רוזה אזהרי: אני מכירה אישית את מרכז המחקר של אגודת הגליל שהוא יפהפה.

רוזה אזהרי: אני יודעת שחלק מחברי הסגל שם השתלבו אחר כך בהוראה אקדמית.

רוזה אזהרי: הדחיפה הזאת לכיוון של יזמות היא חשובה.

רוזה אזהרי: אני כאן כדי להציג את העובדה שההדרה של המכללות מכל התוכנית החיובית מאוד וגדולה הזו היא טעות.

רוזה אזהרי: דווקא מהאוכלוסיות שיש להם את הפוטנציאל לגדול בתחום הזה, ושהם יכולות להרוויח בצורה המשמעותית ביותר מלימודי היי-טק, דווקא באוכלוסיות האלה, המכללות מטפלות בצורה מצוינת.

רוזה אזהרי: והם הוכיחו את זה גם בעבר.

עינב קאבלה: תודה רבה, פרופ' אזהרי.

עינב קאבלה: בעצם אנחנו מבינים שלא רק שהודרו המכללות אלא גם שקל מהתוכנית הזאת לא מופנה למכללות.

אחמד טיבי: מה-600 מיליון - - -

רוזה אזהרי: זה נכון.

רוזה אזהרי: זה 100% ואפס אחוזים.

רוזה אזהרי: בתוכנית האחרונה הוקצבו עשרה מיליון שקלים לנושא הקשר עם התעשייה.

רוזה אזהרי: אבל לדעתי זה לעג לרש.

עינב קאבלה: ב-600 מיליון למה את מתכוונת?

עינב קאבלה: רק תחדדי לנו, אנחנו מכירים את התוכנית של ה-273, את דיברת על 600 מיליון.

עינב קאבלה: למה התכוונת?

רוזה אזהרי: כי זאת הפעימה השנייה.

רוזה אזהרי: הייתה פעימה ראשונה ב-2018 שגם ממנה המכללות לא ראו שקל.

עינב קאבלה: הבנתי.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: נעבור למשרד האוצר, נמצא איתנו עידו סופר.

עידו סופר: אהלן, נעים מאוד, אתייחס ואנסה לתת פרספקטיבה נוספת לדיון.

עידו סופר: מעין הסתכלות מלמעלה.

עידו סופר: קודם כול, אני חושב שגם חבר הכנסת טיבי מכיר את זה היטב שעמדתנו ארוכת השנים היא שילוב האוכלוסייה הערבית.

עידו סופר: ראשית זה היה בשוק העבודה, כיום אנחנו מדברים לשמחתנו על ענפים בעלי פריון גבוה ובעלי חשיבות אסטרטגית לכלכלה הישראלית.

עידו סופר: זה בא לידי ביטוי במגוון תוכניות שסייענו לקדם.

עידו סופר: אם אנחנו מסתכלים על האקדמיה, או במצב של האוכלוסייה הערבית באקדמיה ובכלל בהיי-טק, אז אפשר לקחת כמה נתונים.

עידו סופר: מסתכלים על זה בהסתכלות רב שנתית: א' אנחנו רואים שלימודי היי-טק בכלל האוכלוסייה במוסדות האקדמיים גדלה.

עידו סופר: אם דיברנו על 13% בשנת תשע"ב, כיום אנחנו מדברים על כ-20%.

עידו סופר: בתוך ההתפלגות הזאת אנחנו יכולים להסתכל מה קרה לאוכלוסייה הערבית: האוכלוסייה הערבית בחרה ללמוד יותר היי-טק, גדלה מ-11% ל-16% וגם כשאנחנו מסתכלים על סך הלומדים בהיי-טק באקדמיה אז גם יש גידול: היה 8% ועכשיו זה 15%.

עידו סופר: כלומר, אני מנסה להצביע על שינוי עמוק יותר.

עידו סופר: לא רק שכלל הצעירים הישראלים לומדים יותר היי-טק, יש מגמה מאוד ברורה של שינוי בקרב החברה הערבית שמעדיפים ללמוד יותר.

עידו סופר: כך שכשאנחנו מסתכלים – ולכן אני קצת חולק על תפיסה שדורשת תוכנית ייעודית לאוכלוסייה הערבית.

עידו סופר: כשהמצב הוא הרבה יותר כשהחברה הערבית היום, כשמסתכלים על תוכנית כזאת, על תוכנית המשך, החברה הערבית היא חלק אינטגרלי ושלם ומשולב בתוך התוכנית.

עידו סופר: כלומר: חלק ניכר מהמשאבים ומהגידול ייועד עבור החברה הערבית.

סונדוס סאלח: אבל זה לא נוגד את התוכנית הכללית

עידו סופר: שניה אשלים ואז אענה על כל שאלה.

עידו סופר: איפה יש פערים?

עידו סופר: ראשית הסוגיה של הנשירה שעלתה היא מטרידה.

עידו סופר: אנחנו יודעים שיש לפעמים מקום לאיזשהם, נקרא לזה, תמיכה מסביב במקומות שהן ייעודיות, ומקומות ייעודיים שצריך לסייע.

עידו סופר: זאת נקודה שפרופ' זילברשץ העלתה ונבחן אותה יחד עם הות"ת וניתן שם מענה במידת הצורך.

עידו סופר: דבר שני שקיים בו פער זה ההשתלבות בשוק העבודה שגם את זה ציינו.

עידו סופר: כאן אנחנו רואים – אם היה בשנת 2012 אחוז אחד – אם מסתכלים על שכירים בענף היי-טק – היום אנחנו מדברים כבר על מעל שני אחוזים.

עידו סופר: זה מעט, זה תת ייצוג.

עידו סופר: כן יש מגמה, או בוא נגיד, יש סגירת פער די משמעותית.

עידו סופר: וכדאי גם לבוא ולהצביע – אם מסתכלים קצת באופן רוחבי על מהלכים נוספים רואים שנצרת הפכה את עצמה לבירת היי-טק קטנה.

עידו סופר: ויש דברים מאוד יפים שקורים בכפר קאסם.

עידו סופר: ונצרת אגב הולכת לגדול.

עידו סופר: והתהליכים האלה רק הולכים ומתעצמים.

עידו סופר: ושיעור הגידול באוכלוסייה הערבית והדבקת הפער הוא יותר משמעותי משנה לשנה.

עידו סופר: המאמצים של שילוב בשוק העבודה, וכאן זה יותר העולם של משרד העבודה, כלכלה, חדשנות, יש לא מעט כלים שנמצאים שם, אבל כיום זה עיקר המאמץ – התפר שבין האקדמיה ששם אנחנו רואים שיש התפתחות מאוד חיובית, וכבר עבר גם את הייצוג היחסי, לשוק העבודה.

עידו סופר: במעבר הזה ביניהם אנחנו רואים שיש בעיה, גם אם קיים שיפור מסוים.

עידו סופר: אם יש שאלות אשמח לענות.

עידו סופר: נקודה אחרונה לגבי המכללות: מטבע הדברים כאשר מדובר על תארים מתקדמים, החלק של אוניברסיטאות המחקר הוא יותר משמעותי.

עידו סופר: אבל יש כאן שלושה דברים שצריך להצביע עליהם בהקשר המכללות.

עידו סופר: א' – בתוך התוכנית הזאת יש עשרה מיליון ש"ח לקול קורא תחרותי שיגובש בשנת הלימודים הקרובה עבור המכללות.

עידו סופר: ב' – הייתה הקדמה של מכסות, הייתה אמורה להיות בשנה הבאה והיא הוקדמה השנה כדי לתמוך בגידול במכללות.

עידו סופר: ג' – צריך לזכור שכשיש גידול של תארים מתקדמים בסוף לא כל בוגרי התואר האלה, מי שיבחר להישאר באקדמיה ישתלב כסגל באוניברסיטאות.

עידו סופר: וכמובן שחלקם יגיעו למכללות ויסייעו להם בקליטת מרצים נוספים.

עידו סופר: ולכן אמנם אני מבין את האכזבה של המכללות, אבל להגיד שהן הודרו?

עידו סופר: אני חושב שזאת אמירה חזקה מדי ושיש כאן מהלך שאמור להועיל לכל המערכת האקדמית וגם לענף היי-טק הישראלי כמובן.

יפה זילברשץ: אני אשמח ברשותכם להוסיף מילה על דבריו של עידו אם אפשר בבקשה.

יפה זילברשץ: מאוד מאוד חשוב שמבחינת המערכת האקדמית שדברים יוצגו בצורה אובייקטיבית, אז עידו באמת אמר את זה בצורה שלמה.

יפה זילברשץ: אבל אני חוזרת ואני אומרת שהמכללות מאוד יקרות לנו והם מכשירות כוח אדם מאוד חשוב.

יפה זילברשץ: תעשיית ההיי-טק היא ספקטרום ענק והיא רק תלך ותגדל.

יפה זילברשץ: וכל המחשבה שלנו היא באמת עקב בצד אגודל, כרגע היה ברור באופן חד משמעי שמה שמעכב את המשך התמיכה של היכולת שלנו לקלוט עוד סטודנטים זה פשוט מחסור בסגל.

יפה זילברשץ: והכשרה של סגל היא באוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: ברגע שיהיה יותר סגל, יהיה למכללות, כי אנחנו לא רוצים שילמדו סתם המון סטודנטים לא בצורה הכי איכותית בעולם.

יפה זילברשץ: ולכן זה עקב בצד אגודל, ולמרות זאת גם נתנו, גם מקדמת מכסות וגם כספים נוספים למכללות.

יפה זילברשץ: בהחלט הן על שולחנן של מל"ג וות"ת, בטיפול חשוב והסטודנטים שלהם חשובים לנו.

יפה זילברשץ: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה, סונדוס בבקשה.

סונדוס סאלח: אני חוזרת לעידו, אני לא מסכימה איתך ואבסס את הטענה שלי על נתונים ולא על סיסמאות.

סונדוס סאלח: אם יש פוטנציאל שהוא נמצא בארץ בכלל לקדם את תחום ההיי-טק אז הוא נמצא בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: לפי הנתונים עד עכשיו לא מומש הפוטנציאל הקיים שם.

סונדוס סאלח: נקודה שנייה – יש אפליה באזורי ההיי-טק שנמצאים ברובם המוחלט בישובים היהודים ולא נמצאים בישובים הערביים.

סונדוס סאלח: נקודה שלישית – אם אני עומדת בפני תופעה מסוימת אז אכן נדרש לעשות תוכנית מותאמת לאוכלוסייה המסוימת.

סונדוס סאלח: בינתיים מה שנעשה זה תוכנית יהודית ומה שצריך לעשות זה תוכנית ייעודית לחברה הערבית על מנת לעודד השתלבותם, מחשבותיהם והכוונה שלהם למקצועות ההיי-טק.

סונדוס סאלח: החל מבתי הספר עד הליווי באקדמיה ובהשתלבות בתעסוקה וקיום אזורי תעשייה מתמחים בהיי-טק.

סונדוס סאלח: תודה.

עידו סופר: אשמח לענות.

עידו סופר: א' אין כאן אמת מוחלטת.

עידו סופר: אסביר מהצד השני: אנחנו מודעים לזה ואת צודקת בהחלט שיש אוכלוסיות שנמצאות בתת ייצוג.

עידו סופר: אגב, זה גם נשים, חרדים, וגם ערבים.

עידו סופר: חלק מזה אנחנו רואים שיש ייצוג רב יותר של נשים ערביות בלימודים, ולכן נקרא לזה בעיה כפולה בהקשר הזה.

עידו סופר: נכון שיש הרבה מאוד פעולות, אבל גם ענף היי-טק עצמו ואת זה אפשר לשמוע ולדבר מהענף עצמו: מחפשים איפה יש כישרון, ובגלל זה אגב חברות זרות מגיעות לישראל, בשביל למצוא כישרון.

סונדוס סאלח: לא, שנייה, אז אתה אומר שאין כשרון בחברה הערבית?

עידו סופר: יש כישרון אדיר, אני אומר בדיוק את מה שאני הולך להגיד – אני מבקש לא להכניס אותי למקומות שאני לא מדבר עליהם.

עידו סופר: אם יש כישרון אדיר בחברה החרדית, יש כישרון אדיר בחברה הערבית, ויש כמובן נשים.

עידו סופר: ההבדל הוא פחות משמעותי, אנחנו לא מדברים פה על תת ייצוג כזה חריף, אבל יש כמובן כישרון אדיר וזהה בקרב כל האוכלוסיות.

עידו סופר: הנחת המוצא שלנו היא שהפוטנציאל הזה קיים וצריך לממש אותו.

עידו סופר: והתעשייה בעיקר מבינה את זה.

עידו סופר: הממשלה צריכה לתמוך בזה ולסייע איפה שהיא יכולה.

עידו סופר: לגבי ריכוזים, בסוף יש יתרונות יחסיים למטרופולין, אין מה לעשות – זה כך, וקשה מאוד ויש פער מאוד משמעותי.

עידו סופר: אגב, אנחנו מדברים על זה בהרבה מאוד הקשרים.

עידו סופר: גם באזורי תעשייה אבל גם בדברים אחרים.

עידו סופר: זה לא ריאלי לבוא ולחשוב שאפשר לקחת את תל אביב ולהקים עוד תל אביב בצפון או בדרום.

עידו סופר: אפשר, בבאר שבע מתפתח דבר יפה, בנצרת מתפתח דבר יפה.

עידו סופר: הדבר הזה אבל צריך לגדול בצורה אורגנית מלמטה.

עידו סופר: תסתכלי על נצרת שיש שם מאיץ היום.

עידו סופר: יש שם את גליל סופטוור.

עידו סופר: אנחנו מסכלים על האזור היותר רחב ורואים שהולך לקום פארק היי-טק.

עידו סופר: הדברים הללו הולכים ונבנים בצורה יפה ואורגנית.

סונדוס סאלח: עידו, זה מהשטח, יש מאמצים - - -

עידו סופר: וזה הולך להביא לשינוי.

עידו סופר: אבל צריך גם להבין שזה מורכב.

סונדוס סאלח: כשיש השקעה כמו שמשקיעים בנצרת אז אנחנו רואים ורואות תוצאות.

סונדוס סאלח: זה מה שאני אומרת.

סונדוס סאלח: בואו נשקיע יותר כדי להעלות את אחוז הנשים והערבים בכלל בהיי-טק.

סונדוס סאלח: זה פונקציה של השקעה.

עידו סופר: אני חושב שחלק גדול מהמעורבות של הממשלה בעולם של הון אנושי הולך בדיוק למקומות האלה: לחרדים, נשים, ערבים.

עידו סופר: אני מדבר כאן על מאמץ ממשלתי כולל.

עידו סופר: ממשרד האוצר וראש הממשלה ועד משרד העבודה, הכלכלה, החדשנות.

עידו סופר: זה העיקר.

עידו סופר: לסייע לאוכלוסייה היהודית הלא חרדית, או נקרא לזה לגברים יהודים לא חרדים כמובן שאין לנו במה לסייע כאן.

עידו סופר: ולכן זה המיקוד, אבל אלה תהליכים שלצד המעורבות הממשלתית, השינוי היה בעיקר שינוי בתוך החברה, הוא שינוי פנימי בחברה הערבית והחרדית.

עידו סופר: השינוי הזה הרבה יותר משמעותי, הממשלה רק יכולה לעזור ואנחנו בהחלט נמצאים שם וחושבים שזה פוטנציאל אדיר למשק ומנוע צמיחה.

עידו סופר: זה תהליך הדרגתי וצריך לקחת אותו בצורה הדרגתית.

עידו סופר: אי אפשר לכפות את הדברים האלה ולייצר מבנים שאחר כך אנחנו רואים שהם ריקים או תופעות כאלה.

עידו סופר: יש פיתוח, אנחנו מסתכלים ורואים משנה לשנה וההתקדמות אדירה.

עידו סופר: זה נכון שזה לא מספיק, אבל כשמסתכלים על הווקטור הוא חיובי מאוד בהקשר הזה.

עינב קאבלה: תודה עידו, נעבור לסאמי סעדי מנכ"ל חברת צופן שהיה איתנו גם בדיון הקודם.

עינב קאבלה: שלום לך סאמי.

 << אורח >> סאמי סעדי: אהלן, שלום רב, תודה לכבוד היושבת-ראש, ותודה לחבר הכנסת אחמד טיבי על העלאת הנושא.

 << אורח >> סאמי סעדי: ברשותך אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לדדי פרלמוטר שהוא יושב-ראש משותף למועצה הציבורית לקידום ההיי-טק, ואחר כך אשלים בשתי דקות.

 << אורח >> סאמי סעדי: ברשותך דדי ירצה לדבר על הנושא הזה מהבחינה של כוח האדם.

עינב קאבלה: נעבור לדדי פרלמוטר, היושב-ראש המשותף של צופן.

דוד פרלמוטר: תודה.

דוד פרלמוטר: צוהריים טובים לכולם, לכל חברי הכנסת הנכבדים וגם לקהל הנכבד.

דוד פרלמוטר: אני שמח פה לייצג את עמותת צופן אבל גם את תעשיית ההיי-טק.

דוד פרלמוטר: אני 40 שנה בתעשייה הזאת, אני מהנדס מחשבים בתקופה שהלכתי ללמוד זה לא היה כל כך פופולארי.

דוד פרלמוטר: אני מכיר את העולם הזה מכל הצדדים, דרך עמותת צופן ועמותות אחרות בנושא של הגדלת ההיצע לתעשייה.

דוד פרלמוטר: אני גם בחבר הנאמנים של הטכניון, אז אני מכיר גם את צד ההכשרה.

דוד פרלמוטר: הטכניון השקיע המון מאמץ בתחומים שעלו פה: בהגדלת כמות הסטודנטים, בהקטנת הנשירה וגם בצד של הביקוש.

דוד פרלמוטר: הייתי executive vice president, סגן נשיא בכיר, באינטל; הייתי director בברלוג שהם שתי המעסיקות הגדולות של החברה הערבית במדינת ישראל וגם משקיע בחברות הזנק ויושב-ראש של שתיים שמגייסות כסף וקולטות עובדים.

דוד פרלמוטר: כך שכל הענף הזה ברור לי.

דוד פרלמוטר: הנושאים שעלו פה הם נושאים נכבדים, רציתי לציין שעמותת צופן יחד עם ועד הרשויות הערביות ובשיתוף פעולה עם Deloitte ועכשיו אנחנו משתפים פעולה גם עם IATI שהוא איגוד תעשיות היי-טק בישראל – הכנו תוכנית חומש מעמיקה שהייתי שמח שתהיה אפשרות לחשוף אותה שטיפלה ודיברה על כל הנושאים שעלו פה.

דוד פרלמוטר: - - - מי שעד יצירת אותו משפך של כמות אנשים שיבואו מהחברה הערבית לטובת התעשייה, דרך האוניברסיטאות, ההכשרה, וגם בעיית ההשמה ובעיית היזמות שכוללת גם נושא של מרכזי היי-טק בחברה היהודית וגם בחברה הערבית.

דוד פרלמוטר: רציתי לגעת בכמה נקודות שעלו פה לפני שאני נכנס להצעות ספציפיות שהעמותה הכינה.

דוד פרלמוטר: א'- כשמדברים על הרחבת כמות העובדים וכמות האנשים שמוכשרים לטובת תעשיית היי-טק – אני אוהב לקרוא לזה הכשרת המוח בתוך השביב כי המוח הוא החלק החשוב בתעשייה הזאת – למרות שהרבה אנשים נוטים לא לעשות תוכניות ייעודיות, אני חושב שתוכנית ייעודית היא חשובה, במיוחד שיש פה אוכלוסיות שהן אוכלוסיות בייצוג חסר.

דוד פרלמוטר: אני לא רוצה להגיד מודרות, מודרות זה אמירה חזקה מדי.

דוד פרלמוטר: נמצאות בייצוג חסר לאוכלוסייה הכללית ואין דין תוכנית לחברה הערבית כדין לחברה החרדית, ואפילו הגדלת כמות האנשים בתעשייה דורשת תוכנית ספציפית של הבאת נשים לתוכניות היי-טק.

דוד פרלמוטר: מאחר שאנשים ציינו את זה, לא אחזור על המספרים שצוינו קודם, אבל לחברה הערבית יש פה תפקיד משמעותי בגלל שחלק גדול מהגדלת כמות העובדים וכמות הסטודנטים – 27% מהגידול בחמש-שש שנים האחרונות בכמות הסטודנטים באה מהחברה הערבית.

דוד פרלמוטר: ועדיין היא נמצאת בתת מיצוי, כלומר, יש פה פוטנציאל עצום.

דוד פרלמוטר: אבל ככל שנעשתה פריצת דרך, נדרשות תוכניות להעמיק את הדבר הזה בגלל שלנוח על זרי הדפנה ולהגיד: זהו יש אינרציה והכול יקרה מעצמו – לא יקרה.

דוד פרלמוטר: כי נדרשות תוכניות להעמיק, להעשיר ולהרחיב את הדבר הזה.

דוד פרלמוטר: התוכניות שלנו בנושא של הגדלת כמות הסטודנטים, אם מישהו ירצה לדעת מה אנחנו רוצים לעשות בנושא של ההשמות, אפשר לדבר גם על זה.

דוד פרלמוטר: יש לנו שלושה תחומים עיקריים: הנושא הראשון הוא הכוונה והדרכה של תלמידים בבתי ספר תיכוניים.

דוד פרלמוטר: אני רוצה לציין למה חשובה התוכנית בבתי הספר התיכוניים במיוחד בחברה הערבית: בחברה הערבית לצערנו הרב יש הרבה פחות חינוך א-פורמאלי כמו שקיים בחברה היהודית – בוודאי בהשוואה לישובים המבוססים בחברה היהודית שמשם רוב האנשים בתעשיית היי-טק מגיע.

דוד פרלמוטר: אגב הייתי ממליץ לקחת חלק גדול מהדברים האלה גם לטובת ישובים פריפריאליים במדינת ישראל באוכלוסייה היהודית.

דוד פרלמוטר: לא כולם גרים ברמת השרון, במרכז הכרמל בחיפה ובצפון תל אביב.

דוד פרלמוטר: הנושא החשוב לנושא של החברה הערבית בבתי ספר תיכון בגלל שבניגוד לחברה היהודית: 70% מהסטודנטים הערבים הגיעו לאוניברסיטה מיד אחרי התיכון.

דוד פרלמוטר: זה אומר שאת ההחלטות שלהם לגבי מה הם לומדים ואיך הם לומדים וכמה הם מוכשרים ללימוד הזה קורה בשלב בית ספר התיכון.

דוד פרלמוטר: לצופן יש תוכנית מאוד מעמיקה שעסקה בתוכנית הזו והורחבה בעזרת משרד החינוך שנתן עזרה אדירה.

דוד פרלמוטר: בשנה האחרונה היו 4,000 סטודנטים ב-70 בתי ספר.

דוד פרלמוטר: 39% מהתלמידים שהשתתפו בתוכנית אמרו שהם שינוי את דעתם כתוצאה מהתוכנית – ללכת להיי-טק ולא למקצועות אחרים כמו רפואה, רוקחות וכדומה.

דוד פרלמוטר: למעלה מ-50% מהתלמידים שהשתתפו רוצים ללמוד היי-טק.

דוד פרלמוטר: זה דבר חשוב מאוד ואני חושב שאפשר להגביר אותו.

דוד פרלמוטר: כמובן שגם בתוכניות האלה יש בנות ובנים.

דוד פרלמוטר: היינו שמחים להגדיל את התוכנית הזו ולהרחיב אותה, וכמו שאמרתי, התוכנית הזאת ישימה גם לבתי ספר שהם לאו דווקא בחברה הערבית.

דוד פרלמוטר: הנושא של הנשירה של הסטודנטים היא סופר חשובה.

דוד פרלמוטר: המספרים – ואני אשמח לשמוע את המספרים אחרי שהמל"ג ישיג אותם, אני מכיר את זה דרך הפעילות שלי בטכניון, הנשירה הייתה גדולה מאוד.

דוד פרלמוטר: הנשירה נובעת מכמה סיבות: ראשית הגיל הצעיר של הסטודנטים הערבים ביחס לגיל של הסטודנטים היהודים באותה שנת לימוד.

דוד פרלמוטר: יש פער של ארבע-חמש שנים בניסיון של שירות צבאי שהוא דרמטי.

דוד פרלמוטר: זה אומר שהסטודנט הערבי צריך יותר הכוונה, יותר עזרה, יותר מנטורינג.

דוד פרלמוטר: ואולי אפילו מכינה קדם אוניברסיטאית כדי לקדם את היכולת שלהם להתמודד עם מערכת אוניברסיטאית שמיועדת לסטודנטים שמגיעים בגיל 22 פלוס לאוניברסיטה ולא בגיל 19-18.

דוד פרלמוטר: הנושא של העברית הוא נושא חשוב שצריך לטפל.

דוד פרלמוטר: הטכניון טיפל בנושאים האלה בצורה מעמיקה מאוד ואשמח אם תפנו לטכניון להבין מה נעשה שמה כי הנשירה ירדה בצורה דרמטית.

דוד פרלמוטר: נושא שלישי שקשור דרמטית לנושא של התעסוקה וההשמה זה הפיזור של הסטודנטים באוניברסיטאות השונות.

דוד פרלמוטר: רוב הסטודנטים הערבים מרוכזים באזור הצפון, באוניברסיטת חיפה ובטכניון ששם הייתה הגדלה עצומה של המספרים.

דוד פרלמוטר: למה זה חשוב לתעסוקה?

דוד פרלמוטר: והיו לנו שיחות ארוכות ואני שמח שאוניברסיטת תל אביב עשתה מאמץ גדול והגדילה גם היא את כמות הסטודנטים.

דוד פרלמוטר: בתעשיית ההיי-טק חלק גדול מקליטת העובדים קורה כבר בזמן הלימודים.

דוד פרלמוטר: באינטל העסקנו עשרות ומאות סטודנטים בזמן הלימודים, תוך כדי הלימודים לעבודה.

דוד פרלמוטר: חלקם הלא קטן התקבל אחרי זה לעבודה כעובד קבוע.

דוד פרלמוטר: היכולת של חברות היי-טק באזור המרכז שחלקם הלא קטן נמצא שם להעסיק סטודנטים בזמן שהם לומדים בבן גוריון או בטכניון בחיפה הוא נמוך מאוד.

דוד פרלמוטר: לעומת זאת אם יהיו יותר סטודנטים למשל בתל אביב, חברות ההיי-טק באזור תל אביב היו יכולות – גם חברות הזנק וגם חברות גדולות – להעסיק יותר עובדים.

דוד פרלמוטר: הנושא הזה של פיזור כמות הסטודנטים, לא רק הכמות, ברחבי האוניברסיטאות השונות יעזרו בצורה חשובה מאוד לקליטה שלהם בעתיד, בגלל שהם יתחילו להיות בנושא של תעסוקה כבר בזמן של העבודה שלהם בתחום הזה.

דוד פרלמוטר: בנושא ההשמה רק שני מילים לפני שאני מסיים: עמותת צופן עוסקת בהשמה של עובדים.

דוד פרלמוטר: היא השימה כ-2,000 מהנדסים בשנים האחרונות, בלמעלה מ-40 חברות היי-טק.

דוד פרלמוטר: כך שיש לנו ניסיון לא רע בכלל גם בנושא של ההשמה.

דוד פרלמוטר: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה לך דדי פרלמוטר, סאמי שתי דקות.

 << אורח >> סאמי סעדי: ממש שתי דקות.

 << אורח >> סאמי סעדי: אני רוצה ברשות כבוד היושבת-ראש, לפנות לאבי שמחון וגם לגברת יפה זילברשץ, וגם לעידו, ואני שואל: למה אנחנו חייבים להפסיד?

 << אורח >> סאמי סעדי: בהחלטה 2292 על 900 מיליון שקל, לא היה תוכנית ייעודית.

 << אורח >> סאמי סעדי: אני מבין, אנחנו מכירים את תוכנית רואד, אנחנו מכירים הרבה תוכניות.

 << אורח >> סאמי סעדי: זה תוכנית להנגשת ההשכלה הגבוהה ועשו המון עבודה להנגשת ההשכלה הגבוהה לחברה הערבית ואכן מספר הסטודנטים הערבים באוניברסיטאות ובאקדמיה גדל והגיע ליעדים.

 << אורח >> סאמי סעדי: אין תוכנית ייעודית לנושא של ההיי-טק.

 << אורח >> סאמי סעדי: אנחנו פוגשים את זה יום-יום בבית הספר, בתי הספר משוועים ואומרים לנו: תגיעו, אנחנו צריכים אתכם בשביל לחשוף את התלמידים לנושא הזה של ההיי-טק.

 << אורח >> סאמי סעדי: אני חושב שיש פה מודל שכבר גם נעשים עליו מחקרים בשלוש השנים האחרונות, ואפשר ליישם את זה, לא ב-50 בתי ספר כפי שאנחנו היום בצופן ונסמכים על הרבה פילנתרופיה וסיוע של משרד החינוך.

 << אורח >> סאמי סעדי: לא רק לעשות את זה ב-50 בתי ספר, לעשות את זה ב-250 בתי ספר.

 << אורח >> סאמי סעדי: למה רק לעשות את זה בגליל ובמשלוש?

 << אורח >> סאמי סעדי: למה אי אפשר לעשות את זה בנגב?

 << אורח >> סאמי סעדי: ראיתי שפרופ' ג'יהאד אלצנעא נמצא איתנו בזום, מספר הסטודנטים מהנגב שלומדים מקצועות ההיי-טק באוניברסיטאות , לפי המחקר האחרון שעשה קרן רוטשילד ועמותות אחרות - - - שעשו בנגב: רק 116, 120 סטודנטים מתוך 300,000 תושבים לומדים באוניברסיטאות מהנגב.

 << אורח >> סאמי סעדי: אז מכל התוכניות כשבאים ואומרים: רוצים לחלק את זה ויש חברה ערבית ובדואית וצ'רקסית ודרוזית – זה מיושם.

 << אורח >> סאמי סעדי: כשבאים לנושא של ההיי-טק אומרים: לא, יש רק תוכנית אחת לנושא של ההיי-טק.

 << אורח >> סאמי סעדי: אני חושב שהוועדה יכולה להמליץ ולקבל החלטה שדווקא בנושא הזה של החלטות הממשלה 2292 ולהרחיב את התוכנית ה-273 מיליון שקל.

 << אורח >> סאמי סעדי: יש לבנות תוכניות ייעודיות כי יש משהו ייחודי בתוך החברה הערבית כפי שהסביר דדי קודם.

 << אורח >> סאמי סעדי: אנחנו הולכים לאוניברסיטאות ישירות, אין לנו את הצבא, ואין לנו את כל התוכניות הביניים האלה לפני האוניברסיטאות.

 << אורח >> סאמי סעדי: ועל כן חייבים לשים את האצבע בזמן הלימודים בתיכון.

 << אורח >> סאמי סעדי: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה סאמי.

אחמד טיבי: נקודה נכונה.

עינב קאבלה: תודה סאמי, סאמי היה גם בדיון הקודם ודיבר בהרחבה על הנושא החשוב הזה.

עינב קאבלה: נעבור למוחמד דראושה, מנהל תחום שוויון וחברה משותפת במרכז גבעת חביבה.

עינב קאבלה: שלום לך אדוני.

מוחמד דראושה: שלום לך, תודה רבה כבוד היושב-ראש, חברת הכנסת קאבלה, אני רוצה להודות גם ליוזם הדיון, חבר הכנסת אחמד טיבי, שתמיד עוסק בנושא של שילוב האוכלוסייה הערבית גם בהיי-טק וגם בנציבות שירות המדינה.

מוחמד דראושה: אני רוצה להתבסס על חלק מהדברים שנאמרו אבל גם להציג מודל שבא ומנסה לטפל בבעיות.

מוחמד דראושה: בנתונים שפרופ' זילברשץ נתנה היא אומרת שיש 14.7% מהסטודנטים באוניברסיטאות הישראליות שהם ערבים.

מוחמד דראושה: אבל אם אנחנו מוסיפים גם את הסטודנטים הערבים שלומדים בירדן וברשות הפלסטינית, אז רק 10% מהסטודנטים הערבים הולכים להיי-טק.

מוחמד דראושה: אנחנו לא במיצוי כפי שדדי אמר, אנחנו בתת-מיצוי.

מוחמד דראושה: אבל בעיקר אולי בניתוב אולי לא נכון של האינטלקט הערבי למקומות של ההיי-טק.

מוחמד דראושה: רק 10% במקום 20% מסך כל הסטודנטים הערבים הולכים ללמוד מקצועות היי-טק.

מוחמד דראושה: יש כמה סיבות לדבר הזה.

מוחמד דראושה: קודם כל זה עניין של הנגשה ואולי גם עניין של תיאבון ואולי ראייה של עתיד של שילוב תעסוקתי.

מוחמד דראושה: המודל שאני מפעיל שנכנס כבר לשנה השישית שלו – חבר הכנסת טיבי היה בשלבים הראשונים שלו והוא חווה את זה בעצמו – הוא מודל של הנגשת לימודי ההיי-טק לתלמידים בזמן שהם בתיכון.

מוחמד דראושה: יש מודל במשרד החינוך, ואם יש מישהו פה ממשרד החינוך אשמח גם לשמוע את עמדתו, יש מודל שנקרא: אקדמיה בתיכון.

מוחמד דראושה: להביא לימודים אקדמיים לתלמידים כשהם עדיין בתיכון.

מוחמד דראושה: בכיתה ט' הם יכולים להתחיל לקחת קורסים אקדמיים עד שהם מסיימים תואר ראשון הם יכולים לעבור עד כמעט 50% מהתואר האקדמי.

מוחמד דראושה: זה פרויקט שהוא בדרך כלל מונגש בעיקר לסטודנטים יהודים ולא לסטודנטים ערבים.

מוחמד דראושה: מסך הכל הסטודנטים במסגרות של אקדמיה בתיכון יש רק 1% של סטודנטים ערבים.

מוחמד דראושה: 1% במקום 21%.

מוחמד דראושה: במודל שלי, עסקנו בו והתחלנו בו דווקא עם אחת המכללות, מכללת נתניה.

מוחמד דראושה: זה פרויקט שנקרא פרחי היי-טק, לאתר תלמידים ערבים שהם מצוינים במתמטיקה כבר בגיל צעיר מאוד, בכיתה ט'.

מוחמד דראושה: להתחיל לתת להם את הקורסים האקדמיים עד שהם מסיימים י"ב.

מוחמד דראושה: כפי שאמרתי, יש להם 50% מהתואר האקדמי, שלושה סמסטרים לאחר מכן הם כבר עם תואר אקדמי במדעי מחשב בגיל 19.5.

מוחמד דראושה: הפרויקט הזה התפתח מאוד יפה באזור המשולש כי זה קרוב לאזור מכללת נתניה.

מוחמד דראושה: שנה שעברה הצטרפו 120 תלמידים חדשים.

מוחמד דראושה: נכון שיש אחוז נשירה גבוה של כמעט 50%.

מוחמד דראושה: זה רק טבעי, זאת תקופה שהתלמידים בודקים אם האקדמיה מתאימה להם, האם ההיי-טק מתאים להם.

מוחמד דראושה: חלק גדול מהם חוזרים למקצוע הזה גם אחרי שהם נושרים.

מוחמד דראושה: הפרויקט הזה הולך לעבור לפאזה של התרחבות והנגשה גיאוגרפית רחבה מאוד, יחד עם האוניברסיטה הפתוחה.

מוחמד דראושה: בדיוק עכשיו אנחנו חותמים איתם על הסכם להתחיל את אותו פרויקט, להנגיש את אותו פרויקט לאוכלוסיות נוספות בקמפוס של האוניברסיטה הפתוחה בנצרת.

מוחמד דראושה: גם בקמפוס בבית ברל.

מוחמד דראושה: בהמשך אנחנו רוצים להנגיש את זה לעוד אוכלוסיות, בכדי לנסות ולמשוך 1,000 תלמידי תיכון ערביים בשנה ולא רק 120 שיתחילו ללמוד מדעי מחשב באקדמיה.

מוחמד דראושה: קורסים אקדמיים, לא תוכניות העשרה, קורסים אקדמיים בזמן שהם בתיכון.

מוחמד דראושה: נכון שזה מאתגר, נכון שצריך לחבק את הילדים בשירותי מעטפת כמו שיפור השפה העברית שלהם, כמו תירגול בשפה הערבית, כמו גם כן להנגיש את זה קרוב לבית ולא למשוך אותם לקמפוסים של האקדמיה הישראלית שבעיקר נמצאת בישובים היהודיים.

מוחמד דראושה: זאת אחת הבעיות של המודל הזה של אקדמיה בתיכון, שהוא בעיקר קרוב לבית של התלמידים היהודים ורחוק מהבית של התלמידים הערביים.

מוחמד דראושה: לצערי, כבוד היושבת-ראש, לא מצאנו שותפים ממשלתיים עד כה.

מוחמד דראושה: תוכניות כאלן הן תוכניות יחסית יקרות כי שכר הלימוד לתלמידים שהם מתחת לגיל 18 זה שכר לימוד על תקן שומע חופשי.

מוחמד דראושה: רק מי שמעל גיל 18 יכול לזכות לשכר לימוד נורמטיבי של 14,000-13,000 שקל.

מוחמד דראושה: שכר לימוד לתוכנית מלאה באוניברסיטה.

מוחמד דראושה: פה הם משלמים כמעט פי שלוש משכר הלימוד הנורמטיבי.

מוחמד דראושה: נאלצנו לפנות לפילנתרופיה, בדיוק כמו שצופן עשו, בעזרת הפילנתרופיה אנחנו מצליחים להנגיש כמעט 20%, 25% משכר הלימוד כסיוע לתלמידים כמלגות.

מוחמד דראושה: לדעתי יש פה בהחלט מקום למל"ג, לות"ת, למשרד המדע, למשרד החינוך, להעלות את אחוז התלמידים באקדמיה בתיכון.

מוחמד דראושה: אנחנו יודעים לעשות את זה, הראינו שאנחנו יכולים לעשות את זה בצורה מאוד משמעותית.

מוחמד דראושה: יש תיאבון אצל המשפחות הערביות לשלב את הילדים שלהם דווקא במקצוע הרלוונטי בשוק התעסוקה במדינת ישראל שזה היי-טק.

מוחמד דראושה: מה שחסר פה זה שבמקום – אנחנו לא דורשים 273 מיליון שקל, ב-3 מיליון שקל אפשר לתת מלגות ל-350 תלמידים.

מוחמד דראושה: אם אנחנו רוצים להביא את ה - - -, את הכוח האינטלקטואלי הערבי הכי טוב.

מוחמד דראושה: את הכי טובים במתמטיקה ולהסליל אותם למקצועות כמו הייטק – צריך להתחיל מוקדם.

מוחמד דראושה: אם אנחנו רק מטפלים בשילוב מרצים בתואר שני או דוקטורנטים ערבים, יכול להיות שבינתיים פספסנו אותם למקצועות אחרים.

מוחמד דראושה: או למקצועות כמו רפואה, שזה חשוב אבל כנראה זה לא במרכז של המוביליות התעסוקתית במדינת ישראל, או שמפספסים אותם ללימודי משפטים או למקצועות מכובדים אחרים.

מוחמד דראושה: אבל הם לא הקטר המוביל של התעסוקה במדינת ישראל, הם לא הקטר המוביל של התל"ג והכלכלה הישראלית.

מוחמד דראושה: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה לך מוחמד דרוואשה, אפנה לשני נציגים נוספים מהאוניברסיטאות שביקשו להתייחס ולאחר מכן גם נפנה למשרד החינוך כדי לשמוע אם יש חדש מאז הדיון הקודם שלנו.

עינב קאבלה: תחילה מר ג'יאהד אלצנעא מאוניברסיטת בן גוריון.

עינב קאבלה: שלום לך אדוני.

ג'יהאד אלצאנע: אחרי צוהריים טובים, תודה על ההזמנה.

עינב קאבלה: אם אפשר פרופ' אלצאנע לפני שתתחיל, אנחנו כבר עומדים טרם חריגת זמנים אז שתים-שלוש דקות ברשותך, בסדר?

ג'יהאד אלצאנע: אני רוצה לדבר על הנקודות שעלו כמי שנמצא גם בשלב של האוניברסיטה.

ג'יהאד אלצאנע: מי שהיה ראש המחלקה למדעי המחשב.

ג'יהאד אלצאנע: לסטודנטים הערבים יש שלוש נקודות מחסום: בקבלה, בשימור הסטודנטים למניעת נשירה ובעבודה.

ג'יהאד אלצאנע: בקבלה אני חושב שמשרד החינוך בחברה הערבית לא מכשיר את התלמידים להגיע לאוניברסיטאות בצורה טובה.

ג'יהאד אלצאנע: גם מבחינת רמת המתמטיקה וחשיבה וגם מבחינת עניין של בשלות של גיל.

ג'יהאד אלצאנע: בזה אני חושב שיש בעיה בשימור של הסטודנטים.

ג'יהאד אלצאנע: יש אחוז נשירה גדול והייתי רוצה מאוד שהאוניברסיטאות יציגו את מספר הבוגרים הערבים ולא מספר המתקבלים.

ג'יהאד אלצאנע: זאת נקודה חשובה כי אני חושב שמספר הבוגרים הוא הרבה יותר נמוך.

ג'יהאד אלצאנע: נכון שיש עלייה מצוינת ומבורכת ועבודה טובה, אבל יש בעיה בשימור הסטודנטים.

ג'יהאד אלצאנע: את הפסיכומטרי - - - הצליחו לפצח, הבגרות גבוהה במילא, אז השימור הוא בעייתי וזה נובע משני דברים: מערכת האקדמיה הישראלית מותאמת לאנשים שמגיעים אחרי שלוש שנים בצבא ושנתיים בטיול בהודו או דרום אמריקה.

ג'יהאד אלצאנע: הם מגיעים בשלים והמערכת בנויה להם.

ג'יהאד אלצאנע: זה לא אומר, במקומות אחרים בעולם תלמידים מתחילים ללמוד אחרי י"ב ישירות, בכל העולם.

ג'יהאד אלצאנע: למשל בארצות הברית, הייתי בכמה אוניברסיטאות ובדיוק הסתכלתי בנקודה הזו – יש משהו שנקרא Dean of studies , דיקאן הלימודים, הוא לא כמו דיקאן הסטודנטים, הוא אחראי על הלימודים של כל תלמיד ועושה מעקב אחריהם.

ג'יהאד אלצאנע: הגיע הזמן שבאוניברסיטאות יבינו שצריך Dean of studies.

ג'יהאד אלצאנע: היו לי הרבה שיחות עם הרקטור של בן גוריון, פרופ' חיים היימס על זה שיהיה Dean of studies – לא רק לסטודנטים הערבים אלא לכל הסטודנטים שמגיעים מיד אחרי תיכון כדי למנוע נשירה.

ג'יהאד אלצאנע: זאת נקודה חשובה מאוד.

ג'יהאד אלצאנע: הנקודה השנייה, תוכנית כזאת צריכה לשלב שימור וגם את הצורך לקחת את התלמידים ולהעשיר אותם – בסמסטר הראשון אולי לא לקחת מערכת מלאה – ויש כל מיני רעיונות.

ג'יהאד אלצאנע: לגבי התיכון אני חושב שבתי הספר הערבים צריכים להעלות הילוך בשני הדברים האלה: ברמת הלימודים להגיע ברמה שמותאמת לאוניברסיטה מי"ב, וגם בעניין של הכשרה.

ג'יהאד אלצאנע: תיכונים בארה"ב מכינים את התלמידים לאוניברסיטה, היועצת החינוכית מלווה אותו מתחילת התיכון עד ההשמה שלו באיזשהו מוסד.

ג'יהאד אלצאנע: וזה לא נעשה בחברה הערבית.

ג'יהאד אלצאנע: עם כל התוכניות להביא outsourcing של הדברים האלה מחוץ למשרד החינוך – זה לא יעבוד.

ג'יהאד אלצאנע: צריך מישהו שנמצא בבית הספר, שהוא חלק מהצוות, ויעבוד על העניין הזה בצורה מאוד מתאימה ומאוד עקבית ולצבור ניסיון ולהעביר אותו מדור לדור.

ג'יהאד אלצאנע: אלה צריכים להיות אנשים שקיבלו את ההכשרה בתחום הזה.

ג'יהאד אלצאנע: לגבי העניין של עבודה.

ג'יהאד אלצאנע: זאת הבעיה הכי פחות אקוטית, אבל עקב האכילס בבעיה הזו הוא שני דברים.

ג'יהאד אלצאנע: אחד – מרחקים, שניים – ציונים של שנה א' של סטודנטים ערבים שהם בדרך כלל יותר נמוכים.

ג'יהאד אלצאנע: וזה בגלל העברית שהיא בעיה קשה מאוד, וזה בגלל שהם עוברים מהתיכון לאוניברסיטה שזה צעד קשה, ובוא נגיד גם קפיצת מדרגה מבחינתם.

ג'יהאד אלצאנע: זה ממשיך ללוות אותם בציונים שנכנסים לממוצע, אולי צריך לבקש מהאוניברסיטה לבטל ממוצע של שנה א', להתייחס רק לממוצע של שנה ב' וג' או ג' וד' או ממוצע הדרגתי.

ג'יהאד אלצאנע: זה בהחלט יראה שהם יותר גדולים בעניין הזה.

ג'יהאד אלצאנע: לגבי עבודה, צריך להיות רגיש מאוד לתעסוקה בתקופת הלימודים.

ג'יהאד אלצאנע: תלמידים ערבים מצטיינים מפותים על ידי החברות ללכת ולעבוד בהיי-טק.

ג'יהאד אלצאנע: ופה אני רוצה להעלות דגל אדום: יש לי סטודנטים מעולים מאוד והם לא צריכים ללכת להיי-טק, הם צריכים ללכת לתארים מתקדמים, לתואר שני ושלישי ואולי פוסט-דוקטורט ולחזור לאקדמיה.

ג'יהאד אלצאנע: היום אנחנו מדברים על מחסור אדיר בכל המחלקות של חמש האוניברסיטאות בישראל של מדעי המחשב – אני יודע על שני מרצים ערבים.

ג'יהאד אלצאנע: הדברים האלה הם בעייתיים מאוד.

ג'יהאד אלצאנע: צריך גם תוכנית להגדלת מספר חברי הסגל הערבים, כי עצם הימצאות חברי סגל ערבים במחלקות של ההיי-טק זה גם מגנט לסטודנטים הערבים.

ג'יהאד אלצאנע: גם לעניין קבלה וגם לעניין שימור.

ג'יהאד אלצאנע: אני מוכן להגיד לכם שרוב התלמידים בתארים מתקדמים במחלקה למדעי המחשב בבן גוריון נמצאים אצלי, לא שאני יותר, אלא אני חושב שהם מרגישים שלפעמים יותר נוח להם.

ג'יהאד אלצאנע: יכול להיות שזה צעד ביניים.

ג'יהאד אלצאנע: אותו דבר לגבי הטכניון, חלק גדול מהסטודנטים הערבים נמצאים אצל נאדר בשותי.

ג'יהאד אלצאנע: צריך לקחת בחשבון את הנקודות האלה.

ג'יהאד אלצאנע: כמו שנעשתה תוכנית של שילוב מרצים רוסים בעלייה לאקדמיה, צריך למצוא תוכנית.

ג'יהאד אלצאנע: אני לא אומר שצריך לפתוח ולקבל – אלא איזשהו מנגנון שיעזור למחלקות לקבל לתקנים חברי סגל ערבים - - - אבל בלי להתפשר על האיכות.

ג'יהאד אלצאנע: שוב, בלי להתפשר על איכות כי זאת נקודה חשובה מאוד.

ג'יהאד אלצאנע: לא צריך לקלוט חברי סגל ערבים ולתייג אותם כסוג ב' כי זאת עוד בעיה.

עינב קאבלה: רק משפט לסיום פרופ' אלצנאע, אתה רוצה משפט לסיום?

ג'יהאד אלצאנע: אוקיי, אעצור פה.

עינב קאבלה: אני חייבת להגיד לך שהניתוח שלך בעיני היה מעניין מאוד.

אחמד טיבי: אני רוצה להעיר ברשותך לג'יאהד.

עינב קאבלה: בבקשה.

אחמד טיבי: כל ההצהרות וכל המעורבות היו חשובות.

אחמד טיבי: ג'יאהד תמצת את זה בכל מה שקשור לערבים וההיי-טק ב- highlights שהועילו מאוד לדיון.

אחמד טיבי: תודה רבה ג'יאהד.

עינב קאבלה: ממש כך.

עינב קאבלה: אתה יודע זה כמו מהדברים שמדעי המחשב מקנים ליכולות.

עינב קאבלה: ממש פרטת לנו את זה בצורה ממוקדת ובהירה.

עינב קאבלה: תודה רבה שהצטרפת ואמרת לנו את הדברים החשובים האלה.

עינב קאבלה: תודה.

אחמד טיבי: כל הכבוד.

עינב קאבלה: ביקש להתייחס גם מאוניברסיטת חיפה, ראש החוג למדעי המחשב, פרופ' דניאל קרן.

עינב קאבלה: רק אם תוכל שתיים-שלוש דקות לא יותר.

דניאל קרן: כן, ממש אקצר.

דניאל קרן: זה גם דבר שלומדים באקדמיה ואני מומחה בזה.

דניאל קרן: אני רוצה לציין וזה די נאמר פה, כל התייחסות לסטודנטים הערבים בלי להתייחס לבעיה המאוד קשה של המשבר הזה של המעבר לאוניברסיטה, אחוז הנשירה לצערנו המאוד גבוה, למרות שאנחנו מתמודדים ומקטינים את זה.

דניאל קרן: זה לא יצלח אם לא תהיה התייחסות לדבר הזה.

דניאל קרן: מבחינה מסוימת מהכיוון השני אני רוצה להזכיר שיש לנו תוכנית לתלמידים מחוננים.

דניאל קרן: יש אחוז מסוים, די פחות מאחוז במסלול הרגיל של החוג, אבל יש קבוצה יוצאת מן הכלל של תלמידים ערבים שמתחילים ללמוד בכיתה י' ומסיימים תואר בגיל 19.

דניאל קרן: העדות הטובה ביותר לאיכות החריגה של החבורה הזו בתוכנית אתגר באוניברסיטת חיפה – זה המשך ישיר למה שג'יה

דניאל קרן: אד אמר – שניים מהם סיימו אצלנו תואר ראשון, המשיכו, סיימו דוקטורט, סיימו פוסט דוקטורט בחו"ל.

דניאל קרן: הם חוזרים עכשיו כחברי סגל למכון וייצמן ולאוניברסיטת תל אביב.

דניאל קרן: אם תשאלו למה לא באים אלינו, זה לא בגלל שאנחנו לא רצינו, זה שהעגל לא רצה לינוק.

דניאל קרן: זה באמת עדות לזה שאם תופסים את החבורה הזאת ובונים איזה חממה וסביבה מפנקת ומטפחת – אפשר להגיע לאנשים הטובים ביותר.

דניאל קרן: והנה אם הנתונים של ג'יהאד הם נכונים, אני מניח שהם נכונים, הבוגרים האלה שלנו הכפילו את מספר חברי הסגל הערבים בחוגים הטובים ביותר בארץ.

דניאל קרן: זה מה שיש לי להגיד.

דניאל קרן: כל מי שרוצה ליצור איתי קשר בעניינים האלה בהמשך – אשמח מאוד.

דניאל קרן: תודה.

עינב קאבלה: תודה רבה פרופ' דניאל קרן, אנחנו לפני סיום נשמע שני דוברים נוספים.

עינב קאבלה: ד"ר טלי פלדמן סיון ומיד לאחר מכן נבקש את ההתייחסות של משרד החינוך.

עינב קאבלה: בבקשה ד"ר פלדמן סיון.

טלי פלדמן סיון: היי, ארצה להתייחס לנושא היזמות בחברה הרבית.

טלי פלדמן סיון: הציגו כאן נתונים מרשימים על העלייה המרשימה של יותר מ-100% בגידול במספר הסטודנטים מהחברה הערבית למקצועות בההיי-טק ולתואר הראשון בכלל.

טלי פלדמן סיון: רואים את זה גם מנתוני הות"ת גם בלימודים לתואר שני וללימודי דוקטורט.

טלי פלדמן סיון: כפי שהציגה את זה רוזה אזהרי, אחת הדרכים לסייע לתעסוקה בחברה הערבית זה לא להסתמך רק על העסקה חיצונית על ידי חברות היי-טק אלא כל הנושא של היזמות ועידוד יזמות.

טלי פלדמן סיון: לא רואים יותר מדי יוזמות בתחום הזה ברמה הלאומית.

טלי פלדמן סיון: אני חושבת שזה פרויקט שצריך להתייחס אליו ברמה הלאומית.

טלי פלדמן סיון: יצא מכרז לפני שנה של רשות החדשנות לחממות פריפריאליות, כיוזמה שאפשר לומר אפילו אישית, ניסינו לגשת למכרז הזה כשכתבנו תוכנית שהיא ממש - - - ביזמות בחברה הערבית, לקחנו את שני מרכזי המו"פ בחברה הערבית שהוזכרו קודם.

טלי פלדמן סיון: ראיתי שמוחמד מאגודת הגליל נמצא גם בדיון הזה, לקחנו את שני מרכזי המו"פ בתור עמודי תווך ואליו צירפנו יזמים שעשו את זה.

טלי פלדמן סיון: חלק נולדו במרכזי המו"פ האלה.

טלי פלדמן סיון: מדובר בדרך כלל בדוקטורים מהחברה הערבית שלא הצליחו להשתלב באוניברסיטאות וכן הקימו חברות.

טלי פלדמן סיון: אחד מהם היה השותף שלי בהקמה של zimo tech שהיא אחת החברות הביו-טכנולוגיה המוצלחות שקמו בישראל, יזם מהחברה הערבית, ד"ר סובחי בשיר.

טלי פלדמן סיון: ניסינו לבנות מבנה שייקח את מרכזי המו"פ האלה, יזמים שעשו את זה מהחברה הערבית, פרופסורים באוניברסיטאות מהחברה הערבית, משקיעים מהחברה הערבית, ובעצם לתת איזושהי התייחסות ספציפית ליזם הערבי שיש לו מאפיינים ייחודיים.

טלי פלדמן סיון: הקריאה שלי כאן היא לא לשכוח גם את הנושא הזה של תוכניות לעידוד יזמות בחברה הערבית.

טלי פלדמן סיון: איך אפשר לקחת יזם שהוא לא רק בוגר הנדסה אלא גם סטודנט לתואר מתקדם.

טלי פלדמן סיון: יש הרבה סטודנטים לתואר שני ולתואר שלישי שאחר כך יתקלו בבעיה של מחסור בתעסוקה וילכו להיות מורים במקום להקים חברות הזנק.

טלי פלדמן סיון: צריך התייחסות מיוחדת כי יכול להיות שהיזמים האלה יקימו מיזמים שהם יותר early stage, בשלבים יותר מוקדמים שצריך לתמוך בהם בצורה יותר אמהית.

טלי פלדמן סיון: לקחת אותם יד ביד דרך התהליך היזמי.

טלי פלדמן סיון: בתוכנית הגדולה שלכם, אני פונה ומבקשת לתת התייחסות מיוחדת לעניין של עידוד יזמות בחברה הערבית.

טלי פלדמן סיון: כולל הנושא של ideation, להגיע עם תוכניות מיוחדות לתוך האוניברסיטאות, להפגיש סטודנטים לתארים מתקדמים וגם להנדסה עם יזמים שעשו את זה.

טלי פלדמן סיון: ממש לתפור תוכניות שילוו את היזם הערבי, את הסטודנט הערבי, יד ביד להקמת חברות.

טלי פלדמן סיון: הזכירו כאן את אזור התעשייה בנצרת.

טלי פלדמן סיון: אני חושבת שהחממה הטכנולוגית NGT שהוקמה שם לפני 18 שנה הייתה מאבני הדרך שהביאו לנצרת כמו שהיא נראית בסצנת היי-טק.

טלי פלדמן סיון: זאת אומרת שסצנת ההיי-טק בנצרת נתרמה מאוד מהעניין הזה שהוקמה שם חממה טכנולוגית.

טלי פלדמן סיון: אני קוראת כאן לא לשכוח במסגרת התוכנית הגדולה את הנושא של עידוד יזמות, בתוכנית סדורה, תוכנית לאומית.

טלי פלדמן סיון: זה המסר שלי.

עינב קאבלה: תודה ד"ר פלדמן, אנחנו לקראת סיום נפנה למר סובחי סגיר.

אחמד טיבי: סובחי סר'יר

עינב קאבלה: מה שאתה אמרת.

עינב קאבלה: נפנה לחאזם חטאב מארגון קו אינפקט.

עינב קאבלה: ממש שתי דקות מר חאזם חטאב.

חאזם חטאב: אפילו דקה רק אקח.

חאזם חטאב: שלום אני חאזם, מנהל את תחום ההי-טק במיזם קו אימפקט.

חאזם חטאב: אני רוצה לדבר על הצד של המעסיק.

חאזם חטאב: כמו כל היוזמות כאן שהן מבורכות וגם התוכניות, אנחנו רואים עדיין אחוז נמוך בייצוג של העובדים בחברות, שזה 2.1%.

חאזם חטאב: צריך לעודד את החברות לקחת סיכון בזמן שהסטודנטים לומדים באוניברסיטאות ובמכללות ולהתקבל למקום העבודה.

חאזם חטאב: הם מסיימים היום את הלימודים ואין להם ניסיון תעסוקתי ולא מקבלים אותם.

חאזם חטאב: קשה עדיין לקבל אותם אחרי שהם מסיימים תואר ואין להם ניסיון תעסוקתי בתחום, ומעדיפים אחרים שסיימו צבא, סיימו תואר בתחום אבל היה להם ניסיון לפני.

חאזם חטאב: אני חושב שצריך שהתוכניות ששמים עכשיו, התוכניות הממשלתיות, לדלל את הסיכון של החברות.

חאזם חטאב: מה זה אומר?

חאזם חטאב: שיקבלו סטודנטים יותר בזמן שהם לומדים ולתמוך בהם כספית מבחינת השכר של הסטודנטים האלה.

חאזם חטאב: צריך לעודד יותר תוכניות שעושות את הגשר הזה בין האקדמיה לסטודנטים הערבים לבין חברות ההי-טק.

חאזם חטאב: וזה לא מספיק , צריך לבנות את כל התשתיות ואת עבודת העומק.

חאזם חטאב: זה מה שאנחנו עושים בדיוק עם חברות מובילות בתחום.

חאזם חטאב: אנחנו נוגעים גם במשרות בכירות.

חאזם חטאב: כמו שאמר ד"ר ג'יהאד מקודם:

חאזם חטאב: כמו שאנחנו רוצים לגבש סגל אקדמאי באוניברסיטאות ובמכללות, אנחנו רוצים יותר בכירים בהיי-טק.

עינב קאבלה: תודה רבה.

אחמד טיבי: שוקראן חאזם.

חאזם חטאב: שינוי העומק הזה בחברות הגדולות המובילות, משאירות גם תרבות מגוונות ומכילה וחוצה מחלקות.

חאזם חטאב: אני חושב שזה יעודד את המנכ"לים יותר ויותר לאמץ את התוכניות האלה.

חאזם חטאב: תודה

עינב קאבלה: תודה רבה, נפנה למשרד החינוך, נמצא איתנו ד"ר אהרון שחר.

אהרון שחר: שלום וברכה, שמי אהרון ואני מנהל האגף הטכנולוגי במשרד החינוך.

אהרון שחר: אצלנו בחינוך הטכנולוגי 40% מכלל התלמידים שלומדים מ-י' עד י"ב לומדים בחינוך הטכנולוגי.

אהרון שחר: זאת אומרת מתוך 160,000 שאנחנו מלמדים בחינוך הטכנולוגי.

אהרון שחר: אנחנו מקדמים מספר תוכניות כבר מגיל קדם תיכון.

אהרון שחר: יש לנו תוכניות של תכנות ורובוטיקה כבר מכיתה ד', אנחנו מקדמים את התוכניות האלה בחינוך היסודי.

אהרון שחר: כשליש מבתי הספר הם במגזר הערבי.

אהרון שחר: יש לנו עוד תוכנית שאנחנו מקדמים כבר בכיתה ט' של ניסיון לשלב בנות בחינוך הטכנולוגי.

אהרון שחר: יש לנו כ-160 בתי ספר שאנחנו מגיעים אליהם ומקדמים פעילות עם בנות במגמות בעיקר של אלקטרוניקה והנדסת תוכנה, מתוכם כשליש הם מהמגזר הערבי.

אהרון שחר: דבר נוסף שאנחנו מקדמים: מרכזים טכנולוגיים.

אהרון שחר: אנחנו מריצים פנייה של שלושה מרכזים טכנולוגיים ואחד מהם הוא בטייבה, שם המקצוע ההייטקיסטי-ביוטכנולוגיה זה המעבדה המורחבת.

אהרון שחר: למעשה אנחנו נותנים דגש גם על המגזר הערבי ונותנים התייחסות לכיוון של המגזר הערבי.

עינב קאבלה: ד"ר שחר, האם יש לכם תוכנית ייעודית לעידוד מקצועות ההיי-טק בבתי הספר הערבים?

עינב קאבלה: אנחנו שמענו את עבדאללה בדיון הקודם מתאר לנו שהם רוצים להגיע ל-120 בתי ספר תיכוניים בחברה הערבית שבה הם יפעילו תוכנית שקשורה לזה ועוד 60 מרכזים שקשורים לאולפנים לעברית.

עינב קאבלה: השאלה אם יש תכלול של הנושא הזה, אם יש איזושהי הבנה שצריך פה תוכנית - - -?

אהרון שחר: עבדאללה חטיב מתכלל את כל הנושא של המגזר הערבי ולא רק בחינוך הטכנולוגי.

אהרון שחר: אני נתתי את התמונה כרגע על החינוך הטכנולוגי שאנחנו כבר נמצאים שם.

אהרון שחר: זאת אומרת, התלמידים כשהם כבר נמצאים בחינוך הטכנולוגי ולא בטרום הבחירה והחיזוק של המקצועות הנוספים כמו פיסיקה, כימיה וכדומה.

אהרון שחר: עבדאללה מרכז את הנושא הזה.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: טיבי אתה רוצה לשאול משהו את משרד החינוך?

אחמד טיבי: לא.

עינב קאבלה: תודה רבה לך ד"ר שחר.

אחמד טיבי: תודה ד"ר שחר.

עינב קאבלה: שלום לך מר סובחי.

עינב קאבלה: יש לך שתי דקות, בבקשה.

עינב קאבלה: לסיום אחרון חביב.

סובחי סגיר: נושא שילוב האוכלוסייה הערבית באקדמיה בכל הרמות שלה, מדברים על פיתוח וקידום כלכלי ופיתוח וקידום חברתי, אני חושב שהנושא הזה פוענח.

סובחי סגיר: היום אחוז המשתלבים מהחברה הערבית הוא טוב והוא בכל התחומים, בכל האוכלוסיות והרבדים.

סובחי סגיר: הנקודה הקריטית פה היא שנלמד מהניסיון של שנות ה-80 וה-90, ששילוב האקדמאיים והבוגרים בתעשייה ובתעסוקה – פה מדובר על כך שהמדינה בכלל עוברת לכיוון בכדי לפתח את התעסוקה שלה, היא צריכה תעשייה חכמה.

סובחי סגיר: שילוב אוכלוסייה ערבית בתעשייה חכמה דורש למידה, דורש יוזמות חדשות, דורש גם כן פיתוח והכשרת מיומנויות.

סובחי סגיר: מיומנויות אלה וכלים אלה לא נמצאים רק בהקניה בתחום האקדמיה, לצד האקדמיה יש לשפר, לקדם ולפתח את כל הפרויקטאליות.

סובחי סגיר: החשיבה של מ"רעיון למוצר", פדגוגיה פרויקטאלית, חשיבה קולקטיבית בצוות.

סובחי סגיר: אלו כלים חשובים מאוד, במיוחד כשאנחנו נמצאים עכשיו תחת עדשת המגדלת של הקורונה שחשפה הכול.

סובחי סגיר: צריך ללמוד איך לשלב את האוכלוסייה הערבית בתעשייה כך שגם כן לא תהיה רק משולבת אלא גם כיוזמת.

סובחי סגיר: יש פה נושא חשוב מאוד שצריכים לדבר עליו פה בנקודה הזו והוא צוות הפיתוח בתוך מערכת התעשייה של R

עינב קאבלה: תודה לך.

עינב קאבלה: תודה שהצטרפת.

עינב קאבלה: אנחנו מגיעים לסיומו של הדיון, אתן לך חבר הכנסת טיבי לסכם, לפני שאני אסכם, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה לכל מי שהשתתף.

אחמד טיבי: אני ער לעניין הרב שהדיון מעורר בגלל חשיבות הנושא עצמו.

אחמד טיבי: באופן ארצי חשיבות התוכנית של 273 מיליון שקל ללימודי היי-טק וקליטת אנשי סגל וגם לסוגיה של היי-טק בחברה הערבית שאני מנסה לקדם כבר כמה שנים כאן בכנסת ובוועדות ובשטח.

אחמד טיבי: שמענו מומחים גם יהודים, גם ערבים לגבי הנקודה הזאת.

אחמד טיבי: אני רוצה לציין את מה שאמר פרופ' ג'יהאד אלצאנע על המחסומים בפני סטודנטים בהיי-טק.

אחמד טיבי: א' בקבלה: חוסר הכנה של משרד החינוך.

אחמד טיבי: ב' נשירה וג': מקומות עבודה.

אחמד טיבי: גם מה שציינה סונדוס ומה שאמרתי בהקדמה לגבי היעדר תוכנית ייעודית לחברה הערבית, לרבות גם נשים, יש לתת את הדעת על הנקודות האלה.

אחמד טיבי: סאמי אמר ש-25% מהעלייה במספר הסטודנטים באה מהחברה הערבית.

אחמד טיבי: זה נתון מעניין, חשוב ומעודד, אבל - - -

 << אורח >> סאמי סעדי: זה 40% ולא 22%.

אחמד טיבי: 40% מכלל העלייה או שזה שיעור הערבים?

 << אורח >> סאמי סעדי: לא, מכלל העלייה בשלוש השנים האחרונות.

 << אורח >> סאמי סעדי: ה-40% מהעלייה מכלל הסטודנטים זה בא מתוך החברה הערבית.

אחמד טיבי: הקולגה שלך הזכיר את המספר 25%.

אחמד טיבי: דדי הזכיר את ה-25%.

אחמד טיבי: אני לא יודע מה זה 40% ומה 25% לפי שניכם.

אחמד טיבי: צריך למקד.

אחמד טיבי: כל הדברים האלה צריכים לכוון את כולנו לצורך בתוכנית ייעודית בהיי-טק, לרבות הכוונה בבתי ספר תיכוניים והקצאת משאבים כחלק מהתוכנית הזאת של 273 או של ה-600 מיליון.

אחמד טיבי: אני רוצה לציין את מה שאמרה פרופ' אזהרי לגבי היעדר תמיכה במכללות.

אחמד טיבי: גם מה-600 וגם עכשיו.

אחמד טיבי: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה לך, אני רק אסכם בקצרה.

עינב קאבלה: קודם כול אני מודה לכל מי שהשתתף כאן איתנו בחדר וכמובן בזום ולכל האנשים שהיו איתנו ודיברו וגם לאלה שלא דיברו.

עינב קאבלה: דווקא אתחיל מהנקודה שלי צרמה מאוד בהצגת הדברים בתחילת הדרך על ידי פרופ' שמחון.

עינב קאבלה: לא יכולתי שלא להתעלם מהאמירה שצמצום אי השוויון זה דבר חשוב אבל לא בכל החלטה אפשר להביא את זה לידי ביטוי.

עינב קאבלה: אני חושבת שצריך להסתכל על זה אחרת, צמצום אי השוויון כדבר כללי, גם בחברה הערבית וגם אי שוויון בין אוכלוסיות מודרות או פריפריות אחרות או חלקים באוכלוסייה שלא יהיו ב- blind spotשל אף אחד במדינה הזאת.

עינב קאבלה: צמצום אי השוויון אמור לעבור כחוט השני בראייה של המדינה, של הממשלה, של מקבלי ההחלטות.

עינב קאבלה: ולכן בכל החלטה, בטח החלטה שכזו, לא ניתן להתעלם מזה.

עינב קאבלה: בסוף ההחלטה שאתה העלית בדיון המהיר היא גם תולדה של החלטה – דיברנו על זה ואמרנו – משנת 2017, ששם דווקא כן היו סעיפים שדיברו על אוכלוסיות בייצוג חסר.

עינב קאבלה: בין היתר החברה הערבית.

עינב קאבלה: לקחת את זה קדימה להחלטות נוספות ופשוט לא לחשוב שצריך לתת את הדעת, לאיך לקדם אוכלוסיות בייצוג חסר – אני חושבת שזו טעות.

עינב קאבלה: ולכן אני מאוד מתחברת לכך שנדרשת תוכנית ייעודית לחברה הערבית וגם לאוכלוסיות נוספות שנמצאות בייצוג חסר.

עינב קאבלה: נגענו פה גם בנשים, גם בחרדים ואי אפשר שלא לומר את זה.

עינב קאבלה: ובהחלט הדברים שפרופ' אלצנאע מבן גוריון אמר היו מאוד סדורים ונכונים: משלב התיכונים להעלות את אחוז התלמידים במקצועות היי-טק, להעלות את רמת הלימודים, ולאפשר הכשרה לאוניברסיטה ולכן משרד החינוך צריך לתת פה את הדעת כבר בשלבים האלה.

עינב קאבלה: אגב, אני חושבת שהדברים נכונים לכלל האוכלוסיות בחסר, וכמובן גם לחברה הערבית, ויש שם הרבה פוטנציאל, המון פוטנציאל.

עינב קאבלה: בשלב האקדמיה – תשומת לב לנושא הנשירה.

עינב קאבלה: זה משהו שאסור לנתון להתפספס.

עינב קאבלה: ולנושא שימור הסטודנטים, והוא צודק לגמרי שצריך להסתכל כמה סיימו.

עינב קאבלה: להסתכל על הנתון של הבוגרים ולא רק על הנתון של המתקבלים.

עינב קאבלה: וכמובן שלב התעסוקה וההשמה.

עינב קאבלה: המעבר הזה בין שלב האקדמיה לשלב התעסוקה, כי ראינו גם בדיון הקודם וגם היום שיש הרבה בעיתיות שקיימת ביכולת של אותם אלו שכן סיימו אוניברסיטאות ומכללות להשתלב בתעשייה מסיבות שונות, ובגלל שאנחנו מבינים שיש פה כמה היבטים ומנעד רחב של דברים שמצריכים טיפול – בלי תוכנית ייעודית אנחנו לא באמת נוכל לקדם את זה.

עינב קאבלה: אני פונה לגורמים הממשלתיים של מקבלי ההחלטות שהשתתפו בדיון, החל מפרופ' שמחון, הות"ת, משרד החינוך, משרד העבודה וגם משרד הכלכלה שהשתתף בדיון הקודם וראינו שהיו שם גם דברים חשובים שהוא עושה – לתת את הדעת על זה.

עינב קאבלה: הוועדה בהחלט דורשת שתתבצע חשיבה ממוקדת וכל הגורמים הרלוונטיים יפעלו להכנת תוכנית ייעודית מתאימה.

עינב קאבלה: אני מודה לכולם, תודה לצוות הוועדה, לאיילת ונעמי, תודה רבה לכולם והמשך יום טוב.