הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 25, 2020-12-01 10:00

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם.

מנסור עבאס: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: אנחנו נמצאים בישורת האחרונה לפני אישור תוכנית מיגור הפשיעה והאלימות בממשלה.

מנסור עבאס: ראש הממשלה לפני בערך שבועיים הבטיח שהוא יביא את זה לשולחן הממשלה ושהתוכנית תאושר.

מנסור עבאס: אני ממתין לתקצוב התוכנית, כנראה שהעלות נופלת בין 500 מיליון שקל לחמש שנים, 2.5 מיליארד שקל למשך 15 שנים, זו העלות של מערכת בחירות רביעית.

מנסור עבאס: התוכנית הזאת היא תוכנית טובה, היא גובשה בשיתוף פעולה איתנו ואם היא תיושם בצורה טובה ואם התקציבים הראויים יושקעו בה אז היא יכולה להציל את חייהם של מאות ואלפי אזרחים ולכן אני אומר שאישור התוכנית למיגור הפשיעה והאלימות הוא עניין של פיקוח נפש.

מנסור עבאס: אני קורא לחברי הכנסת ולחברי הממשלה כן לפעול ולקדם את התוכנית הזאת ללא קשר למערכת בחירות שמתקרבת וללא קשר למחלוקות הפוליטיות שבין המפלגות השונות.

מנסור עבאס: אנחנו היום מקדישים את הישיבה הזאת לנושא מאוד ספציפי, כמו שאנחנו עושים בכל ישיבה מישיבות הוועדה, הנושא הוא פשיעה או עבירות מקוונות.

מנסור עבאס: הגדרה מאוד רחבה, אבל אנחנו נתרכז בשלוש עבירות היום, אלימות, סחיטה והסתה ברשת החברתית ובאינטרנט וכו'.

מנסור עבאס: יש לנו דוח מהממ"מ, הנתונים כרגיל הם מדהימים.

מנסור עבאס: לא מפתיעים, אבל מדהימים.

מנסור עבאס: אחר כך ניגש לדיון ונמצה את הדיון במסקנות או תובנות ודרישות.

מנסור עבאס: אני חושב שהרשת החברתית היום היא הפתח גם לקידום ערכים של קדושת חיים וכבוד האדם וסובלנות ויחסים תקינים וטובים בין אזרחים ובין אנשים, אבל גם מצד שני היא יכולה גם לקדם ולהיות הפתח לסכסוכים ולמריבות רבות וכמובן שזה בסופו של דבר מתבטא באלימות ובפשיעה.

מנסור עבאס: אני רואה את זה בחברה הערבית וכבר כמה פעמים הצגתי את הנושא הזה בפני המשטרה ובפני פרקליטות המדינה ואמרתי שאם רוצים לפעול לפי התיאוריה של חלונות שבורים, למעשה נשאלת השאלה תמיד איפה אנחנו רוצים להתמקד, איפה אנחנו רוצים לטפל בתופעת הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: אז הצעתי במקום להקדיש את רוב הזמן לעבירות תנועה, והן חשובות וצריך להמשיך ולטפל בעבירות תנועה, חשוב לתת את תשומת הלב והמשאבים לנושא של הסתה, איומים, סחיטה דרך הרשת, במיוחד הנושא של הסתה.

מנסור עבאס: ואני רוצה להדגיש אותו כי הנתונים שמופיעים בדוח לא מציגים את הנושא של הסתה לאלימות, לשנאה, בצורה נכונה.

מנסור עבאס: זאת הטענה שלי.

מנסור עבאס: אנחנו ניגש לדיון וקודם כל נורית תציג את הדוח של הממ"מ ואחר כך נתחיל את הדיון עצמו.

מנסור עבאס: בבקשה, נורית.

נורית יכימוביץ כהן: תודה רבה, בוקר טוב.

נורית יכימוביץ כהן: ביום חמישי בערב קיבלנו כמה קובצי אקסל שהמשטרה שלחה לבקשתה של הוועדה, הוועדה ביקשה את הנתונים באמצע ספטמבר, הם הגיעו ביום חמישי האחרון בערב ואנחנו שמחנו לעזור לוועדה לנתח את הנתונים ולהציג אותם כאן במסמך הזה.

נורית יכימוביץ כהן: יש כאן נתונים על עבירות שהוועדה ביקשה, עבירות מקוונות בלבד, מסוג איומים, סחיטה והסתה.

נורית יכימוביץ כהן: יש כאן נתונים על שלוש השנים האחרונות, 2018, 2019 ו-2020, כש-2020 כמובן עדיין לא מלאה, הנתונים הופקו ב-12 באוקטובר ולכן צריך להתייחס כך לנתונים.

נורית יכימוביץ כהן: מה שאנחנו רואים בבחינה של כלל הנתונים, בלי הבחנה בין קבוצות אוכלוסייה, זה שבין 2018 ל-2019 הייתה עלייה של 19% במספר כלל העבירות המקוונות.

נורית יכימוביץ כהן: סדר הגודל הוא מ-2,250 לכמעט 2,700 עבירות ב-2019, ב-2020 נכון לאמצע אוקטובר אנחנו שוב מדברים על 2,200, אבל כאמור השנה לא נגמרה.

נורית יכימוביץ כהן: בסך הכול בשלוש השנים האלה אנחנו מדברים על 7,200 תיקים.

נורית יכימוביץ כהן: תזכרו את המספר הזה כי תיכף אנחנו נראה שלא בכולם נרשם חשוד ולא בכל התיקים נרשם קורבן ידוע לעבירה.

נורית יכימוביץ כהן: כשאנחנו רוצים לראות את ההתפלגות של העבירות בין סוגי העבירות שהוועדה ביקשה לראות אז אנחנו רואים שהעבירה הדומיננטית ביותר זו עבירת איומים.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו מדברים פה על כמעט 5,400 תיקים על עבירות איומים.

נורית יכימוביץ כהן: פחות תיקים על עבירות סחיטה, בערך 1,860, ובעצם יש לנו כאן כמה עשרות תיקים שנפתחו בגלל הסתה וכאשר אנחנו מתחילים לפלח את העבירה הזאת גם לפי שנים וגם לפי קבוצות אוכלוסייה אנחנו מקבלים פה תיקים בודדים.

נורית יכימוביץ כהן: לא חס ושלום שאנחנו מזלזלים בעבירת ההסתה.

מנסור עבאס: 58 תיקים לעבירות הסתה במשך שלוש שנים.

נורית יכימוביץ כהן: כן.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו כן מביאים פה את הנתונים, אבל להתחיל לחשב עליהם פילוחים ושיעורים ואחוזים זה מבחינתנו כממ"מ קצת פחות נכון מפני שבמספרים הקטנים האלה כל תזוזה של תיק לכאן או לכאן יכולה לשנות את זה, אז זה כבר לא כל כך משנה אם אנחנו מדברים פה על 50-50 או על 60-40 כי המספרים הם קטנים ולכן אנחנו הכנסנו את זה למסגרת הזאת של קבוצה קטנה של תיקים.

נורית יכימוביץ כהן: בכל מקרה העבירות הדומיננטיות כאן זה עבירות של איומים וסחיטה ועליהן עשינו קצת יותר פילוחים והצגנו נתונים.

נורית יכימוביץ כהן: לפי קבוצות אוכלוסייה, שוב, כמו שאנחנו אומרים תמיד זה שאנחנו לא מבינים למה אנחנו לא יכולים לקבל מהמשטרה נתונים על יהודים וערבים, אלא תמיד על יהודים ולא יהודים וכמובן הלא יהודים כוללת הרבה ערבים, אבל גם קבוצות נוספות.

נורית יכימוביץ כהן: כמו שאמרתי קודם, יש לנו סך הכול בשלוש השנים 7,200 תיקים, מתוכם ב-6,500 תיקים רשומה זהות הקורבן.

נורית יכימוביץ כהן: כאשר אנחנו מסתכלים רק על איומים אז אנחנו יכולים לראות ששיעור הלא יהודים הוא בערך 40% באיומים ושיעור הלא יהודים בעבירת סחיטה הוא שיעור דומה, 40%-39%, וזה גדול משיעורם באוכלוסייה הישראלית, לפחות האוכלוסייה הערבית בישראל היא 20%, אז שיעור הלא יהודים כאן הוא כפול מזה.

נורית יכימוביץ כהן: אם אנחנו מסתכלים על תיקי חשודים אז אנחנו מגלים פה מצב קצת יותר קשה לניתוח מפני שיש המון תיקים שבהם לא נרשם בכלל חשוד.

נורית יכימוביץ כהן: אם בסך הכול יש בעבירות המקוונות האלה 7,200 תיקים בעצם מספר התיקים שבהם נרשם חשוד הוא רק 2,700 ומשהו, זה אומר שבהמון תיקים אין חשוד ואולי זה ראוי להתייחסות המשטרה.

נורית יכימוביץ כהן: מבחינת פילוח לפי קבוצות אוכלוסייה של העבירות האלה, קבוצת האוכלוסייה של החשוד, אז בעבירת איומים שליש מהחשודים הם לא יהודים ובעבירת סחיטה הרבה יותר.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו מגיעים פה ל-60% של חשודים לא יהודים.

נורית יכימוביץ כהן: ופה המספרים הם יותר קטנים, אבל האחוזים הם באמת גדולים.

נורית יכימוביץ כהן: מאוד מעניין לראות את סטטוס הטיפול בתיקי התלונות המקוונות.

נורית יכימוביץ כהן: כאן אין לנו פילוח לפי סוגי העבירות השונים, בקבצים שהמשטרה העבירה לוועדה.

נורית יכימוביץ כהן: מה שאנחנו יכולים לראות כאן זה שבעצם כל התיקים נסגרים.

נורית יכימוביץ כהן: חשוב לציין לפני שאני מדברת על הנתונים שסטטוס התיקים הוא דינמי והוא נכון למועד הפקת הנתונים.

נורית יכימוביץ כהן: תיק שהיום נמצא בחקירה מחר הוא יהיה בפרקליטות ומחרתיים הוא יהיה בבית משפט ובהחלטה שיפוטית ולכן הסטטוס של התיקים ב-2018, 2019 וב-2020 הוא שונה כאשר מבין התיקים שנפתחו ב-2018 נסגרו 93% מהתיקים, מבין התיקים שנפתחו ב-2019 נסגרו 87% מהתיקים.

נורית יכימוביץ כהן: זאת אומרת בסך הכול לטווח רחוק אפשר להגיד שבערך 90% מהתיקים סגורים, גנוזים או בהליך סגירה, כל הדברים האלה, איחדנו אותם ביחד.

נורית יכימוביץ כהן: ובאשר לתיקים שנפתחו ב-2020, מטבע הדברים פחות הספיקו להיסגר עד עכשיו אז אנחנו מדברים פה על מספרים יותר קטנים, רק 70% נסגרו והשאר נמצאים או בחקירה או בפרקליטות ובתביעות.

נורית יכימוביץ כהן: לעניין הפרקליטות והתביעות מעניין לציין שיש גם עדיין 250 תיקים מ-2019 שעדיין נמצאים בפרקליטות או בתביעות ועדיין בהליך של טיפול או חשיבה על המשך הטיפול בהם, אם לסגור או להגיש כתב אישום.

נורית יכימוביץ כהן: כאשר מדברים על החלטה שיפוטית, מתוך כלל התיקים שהיו בטיפול, שעליהם דיברתי עד עכשיו, סדר גודל של כמה עשרות תיקים מגיעים להחלטה שיפוטית.

נורית יכימוביץ כהן: בספטמבר הוועדה ביקשה מהמשטרה נתונים על ענישה, אבל הנתונים האלה לא היו בין הנתונים שהועברו.

נורית יכימוביץ כהן: כאשר אנחנו שואלים מהי עילת הסגירה המרכזית של התיקים שנסגרו בכלל שלוש השנים יחד אנחנו רואים שרוב התיקים, 60% מהתיקים, נסגרים בגלל עבריין לא נודע, ואת זה אנחנו יכולים לחבר בין היתר למספר התיקים שבהם לא נרשמו חשודים בכלל.

נורית יכימוביץ כהן: עילת סגירה מרכזית נוספת, בכמעט רבע מהמקרים, היא נסיבות העניין אינן מתאימות לפתיחת חקירה או להעמדה לדין, זה מה שפעם נקרא חוסר עניין לציבור.

מנסור עבאס: מה זה נסיבות העניין?

נורית יכימוביץ כהן: אני חושבת שאולי כדאי שנציג המשטרה יסביר ביתר פירוט איזה מקרים נכללים ב'נסיבות העניין אינן מצדיקות'.

מנסור עבאס: אני יודע.

אנטאנס שחאדה: איך זה עבריין לא נודע למרות שזה מקוונן?

אנטאנס שחאדה: זה באינטרנט, תמיד יש טביעת זהות מסוימת.

נורית יכימוביץ כהן: אני חושבת שכדאי להסביר בדיוק איך קורה שבעצם לא מאותרים חשודים ברמה החקירתית.

נורית יכימוביץ כהן: ולסיום אני רק אזכיר את כתבי האישום, אנחנו מדברים פה על עלייה במספר כתבי האישום בין שנת 2018 ל-2019, עלייה משמעותית, מ-70 ל-119.

מנסור עבאס: יש הסבר לזה, עלייה של 70%?

נורית יכימוביץ כהן: יכול להיות שזה גם קשור לעלייה בעבירות עצמן, אבל יכול להיות שבאמת הוגשו יותר כתבי אישום, יותר תיקים אולי פוענחו.

נורית יכימוביץ כהן: אפשר לתת לזה פרשנויות.

גלעד בנט: יש לזה הסבר.

מנסור עבאס: אוקיי, אז נשמע הסבר.

נורית יכימוביץ כהן: אלה הנתונים ותודה רבה.

מנסור עבאס: תודה לך, נורית.

מנסור עבאס: שני דברים לפני שאנחנו ממשיכים.

מנסור עבאס: בוודאי שאני לא משוכנע שהנתון על הסתה בכלל לא משקף את המציאות.

מנסור עבאס: בפלאפון הזה אני יכול להציג.

מנסור עבאס: כמה יש שם?

מנסור עבאס: 58 תיקים בגין הסתה.

מנסור עבאס: בפלאפון הזה יש מעבר לזה.

מנסור עבאס: אני יכול לקחת סכסוך אחד מיישוב אחד ולראות כמה יש הסתה ביישוב אחד שיש שם סכסוך חם בין שתי משפחות, ולכן מה שיש בדוח הזה זה נתונים מדווחים, אבל זה לא המציאות, במיוחד בנושא של הסתה.

מנסור עבאס: כמובן בנושאים אחרים זה המדווח בחברה, בכל החברה בישראל, לא רק החברה הערבית, זה המדווח והמציאות היא יותר עגומה.

מנסור עבאס: סגירת התיקים מצביעה על כך שבסופו של דבר אנחנו לא מצליחים להשיג את ההרתעה שנדרשת כדי שאנשים יפסיקו לאיים ויפסיקו לסחוט ויפסיקו להסית זה נגד זה.

מנסור עבאס: אלה הערות מאוד כלליות.

מנסור עבאס: אני רוצה לפנות לד"ר האמה אבו קשק, מרצה וחוקרת מדיה בחברה הערבית.

מנסור עבאס: את נמצאת איתנו, ד"ר האמה?

מנסור עבאס: תציגי את עצמך, בבקשה.

האמה אבו קשק: אני האמה אבו קשק, מהמחלקה לתקשורת ממכללת ספיר, אני חוקרת מדיה ופער דיגיטלי בחברה הערבית.

האמה אבו קשק: ברצוני להתייחס היום לאלימות ברשת ובאופן ספציפי לילדים ולנשים לאור הנתונים ומחקרים שפורסמו לאחרונה.

האמה אבו קשק: בקשר לילדים, עם חדירת האינטרנט והטלפונים החכמים והרשתות החברתיות דעתו של הדור הצעיר מוסחת לעיתים קרובות.

האמה אבו קשק: יכול להיות שכולנו ביחד סלון, אבל כל אחד לחוד עסוק בעולמו הווירטואלי שבו נוצרים קשרים חברתיים מחוץ למעגל הפיזי המשפחתי והחברתי.

האמה אבו קשק: האינטרנט שינה במהירות את הסמכות של ההורים, להורים אין כלים לפקח על מעשי ילדיהם ומה שעובר עליהם ברשת והם אינם יודעים כיצד להתמודד עם אתגר האינטרנט, בעיקר בשל הפערים הבין דוריים, בין מי שמכונים ילידים דיגיטליים, אלה שנולדו בעידן הדיגיטלי, לבין המהגרים הדיגיטליים, שנולדו וגדלו בעידן קדם המחשב.

האמה אבו קשק: בתקופת הקורונה ובאופן ספציפי אני מציגה נתונים מהגל הראשון, במהלך הסגר והריחוק הפיזי בתקופת הקורונה נרשם זינוק בשימוש במרבית הרשתות החברתיות.

האמה אבו קשק: כשזמן המסך עלה הסיכוי של הילד להיחשף לאלימות ברשת גוברת.

האמה אבו קשק: במחקר שעשינו אני וד"ר יובל גוז'נסקי וכחלק ממחקר בין לאומי בחנו כיצד ילדים יהודים וערבים מגילאי תשע עד 13 חוו את משבר הקורונה עקב הסגר, הריחוק הפיזי וסגירת מוסדות החינוך בעת התפרצות המגפה.

האמה אבו קשק: המחקר בדק את תחושות הילדים, דרכי ההתמודדות והשימוש שעשו בתקשורת ובמדיה בזמן המשבר.

האמה אבו קשק: ממצאי המחקר מעלים כי לילדים מהחברה הערבית היו יותר חששות בהשוואה לילדים דוברי השפה העברית והם יצאו פחות לפעילות ספורט מחוץ לבית, אך כן השתמשו יותר במדיה כדי להתגבר על הבדידות.

האמה אבו קשק: עוד נתון חשוב, שילדים ערבים האמינו יותר לשמועות ולידיעות כוזבות, כל מה שנקרא פייק ניוז.

האמה אבו קשק: ברמה המעשית מנתוני המחקר ניתן לזהות בהעלאת המודעות והדיון המשותף בקרב ילדים והורים בכל הנושא של ניהול זמן מסך ושימוש משותף בין ילדים ומבוגרים ובכלל בנושא האלימות ברשת חשוב שיהיה שיתוף פעולה בין ילדים, בתי ספר, מומחים ומשרדים ממשלתיים בהערכה והפחתת האלימות ברשת וההשפעה הנפשית והבריאותית כדי לספק לילדים את התמיכה הנכונה.

האמה אבו קשק: זה בקשר לילדים.

האמה אבו קשק: בקשר לנשים, נכון שההנחה שהאינטרנט הוא מרחב שמאפשר לאישה להיות מוצגת כשווה בין שווים וזה פתח לעולם החיצוני, אך גם במרחב הזה האישה נתונה ללחצים ואופן השימוש של הנשים הערביות מושפע וכפוף ללחצים האלה.

האמה אבו קשק: נמצא שבקרב נשים ערביות יש חשיבות לשמירה על הפרטיות במרחב הפרטיות שנובעת מכך שהן נתונות לבקרה ופיקוח הדוקים מצד החברה.

האמה אבו קשק: 71% מהנשים מרגישות חוסר ביטחון ברשתות החברתיות, לפי מחקר של מרכז - - - לאור זה כמחציתן לא משתפות מידע אישי ברשת החברתית.

האמה אבו קשק: מאפיין נוסף לשימוש של נשים ברשת הוא שהן נתונות להטרדות רבות.

האמה אבו קשק: לפי הסקר של איגוד האינטרנט, שהיה לפני ארבע שנים, היו מעל שני מיליון הטרדות של נשים ברשת, מהם 130,000 נגד נשות ציבור.

האמה אבו קשק: אין בידינו נתונים סטטיסטיים מדויקות על הטרדות ברשת כלפי נשים ערביות, אבל בסקר כללי שכלל משתתפות מהחברה הערבית וגם מהגדה ורצועת עזה עלה כי שליש מהצעירות בנות 15 עד 35 חוו אלימות או הטרדה ברשת.

האמה אבו קשק: נמצא גם שהמשתתפות מהחברה הערבית פנו אל ההורים והמשפחה כדי לפתור את הבעיה ו-93% הביעו חוסר אמון ביכולתה של המשטרה לעזור.

האמה אבו קשק: עבור הנשים הערביות אינו מרחב ציבורי מגוון והטרוגני אלא מרחב פרטי, סגור והומוגני וכפוף ללחצים, אלימות והטרדה.

האמה אבו קשק: אני חושבת גם שהאינטרנט בחברה הערבית, בקרב המשתתפים בכלל ונשים באופן ספציפי, עובר תהליך של השתקה.

מנסור עבאס: תודה לך, ד"ר האמה.

מנסור עבאס: אנחנו נשמח לקבל את המחקר שעשית.

גלעד בנט: גם אנחנו.

מנסור עבאס: כן, גלעד.

מנסור עבאס: אנחנו נבקש התייחסות של עורכת הדין מיטל גרייבר שוורץ, איגוד האינטרנט הישראלי.

מיטל גרייבר שוורץ: שלום ובוקר טוב.

מיטל גרייבר שוורץ: איגוד האינטרנט הישראלי הוא עמותה שפועלת בהרבה תחומים, אבל אני אתמקד במה שקשור לחברה הערבית.

מיטל גרייבר שוורץ: אנחנו מפעילים את מרכז 'נטיקה' שמטפל בכל הנושא של פגיעות ברשת, בריונות ברשת וכדומה.

מיטל גרייבר שוורץ: אנחנו פעילים מאוד בחברה הערבית, במשך 15 שנים אנחנו מבצעים פעילויות שונות שגם קשורות להכנסת האינטרנט לחברה הערבית, לימוד איך מתנהלים נכון באינטרנט ובמהלך השנה האחרונה פעילות מול משרדי הממשלה להנגשת האינטרנט לחברה הערבית ולכן אנחנו מכירים.

מיטל גרייבר שוורץ: האיגוד מפעיל קו חם לפניות בנושא של פגיעות באינטרנט, מגיעות אלינו 5,000 פניות בשנה מכלל האוכלוסייה ובקו הזה יש מענה גם בערבית ובערך 30% מהפניות מגיעות מהאוכלוסייה הערבית.

מנסור עבאס: 30%.

מיטל גרייבר שוורץ: די הרבה.

מיטל גרייבר שוורץ: אנחנו מזהים כמה דברים.

מיטל גרייבר שוורץ: אחת, דיברת על עבירות מסוימות שאתה רוצה להתייחס בדיון הזה, אז כמות הפניות שמגיעות אלינו בנושא של סחיטה באיומים, שזה בעיקר איומים בפרסום של סרטונים מיניים על אנשים, מגיעות אלינו המון פניות, בערך 50% מתוך הפניות בחברה הערבית מגיעות על הנושאים האלה.

מנסור עבאס: מיטל, איך אתם מטפלים בפניות האלה?

מנסור עבאס: מה אתם עושים?

מיטל גרייבר שוורץ: באופן כללי קודם כל יש לנו קשר עם כל הרשתות החברתיות, עם כל הגופים שמטפלים בנושא, זה מצד אחד, אנחנו יודעים לפנות אליהם כשצריך.

מיטל גרייבר שוורץ: יש לנו קשר כמובן עם המשטרה, עם מוקד 105, שתיכף נדבר עליו עוד קצת ואנחנו יודעים להפנות אליהם כשצריך.

מיטל גרייבר שוורץ: האמת שהרבה מהפניות גם הם מפנים אלינו כדי שנוכל לעזור לאנשים ולהוריד למשל דברים שהרשתות צריכות להוריד, שמנוגדים לתנאי השימוש של הרשתות החברתיות.

מיטל גרייבר שוורץ: זה בגדול.

מיטל גרייבר שוורץ: דברים נוספים שאני יכולה להוסיף שעולים מהפניות שמגיעות אלינו.

מיטל גרייבר שוורץ: אחת, בהרבה מאוד פעמים תחנות המשטרה ביישובים הערביים לא כל כך יודעות איך להתמודד עם נושא של אלימות ברשת, לא כל כך יודעות להפנות את הנפגעים וזה חבל, כי יש מקומות שאפשר.

מיטל גרייבר שוורץ: אני יכולה להגיד שתחנות המשטרה ביישובים היהודיים עושות עבודה, גם שם זה לא היה פשוט בהתחלה.

מיטל גרייבר שוורץ: יש חוסר היכרות של החברה הערבית עם מוקד 105 שמיועד לטיפול בקטינים בפגיעות ברשת וחוסר היכרות עם 'הסרט הלאומי', שזה גוף של מערך הסייבר שמטפל בפגיעות סייבר.

מיטל גרייבר שוורץ: בסקר שאנחנו עשינו ב-2017 13.3% מהחברה הערבית הצהירו שהם נפגעו בפגיעת סייבר, או הם בעצמם או מישהו שהם מכירים נפגע.

מיטל גרייבר שוורץ: אני מניחה שהמספר הזה עלה בשנה האחרונה.

מיטל גרייבר שוורץ: עוד דבר אחד אחרון שאני רוצה לציין זה שבמהלך השנה האחרונה אנחנו העברנו קורס למדריכי אינטרנט בטוח בחברה הערבית במטרה להרחיב את רמת הידע של החברה הערבית, מה אפשר לעשות, איך אפשר לטפל, אנחנו הולכים להרחיב את הקורסים האלה גם ב-2021 ואני מקווה שכמה שיותר יידעו איך להתנהל, איך לעצור את זה לפני שזה מגיע, ומה אפשר לעשות כשזה קורה.

מנסור עבאס: יצאתם פעם בקמפיין בשפה הערבית למודעות לנושאים האלה באינטרנט?

מיטל גרייבר שוורץ: יצאנו בקמפיינים בשפה הערבית.

מיטל גרייבר שוורץ: בערבית, לדעתי רק היו כתוביות של הקמפיין הזה, לא יצאנו לקמפיין ספציפי לחברה הערבית.

מיטל גרייבר שוורץ: אנחנו נשמח.

מנסור עבאס: אוקיי, אז לתשומת ליבך.

מיטל גרייבר שוורץ: אני מזכירה לך שאנחנו עמותה אז הכספים שלנו לא רבים ואנחנו נשמח לסייע בכל מה שאנחנו יכולים.

מנסור עבאס: מאיפה מקורות המימון שלכם כעמותה?

מיטל גרייבר שוורץ: אנחנו עם מרשם שמות המתחם, כל דומיין ישראלי נרשם אצלנו ואלה מקורות המימון וכעמותה אנחנו מפנים את זה אחר כך לטובת הקהילה, כמו הפעילות הזו.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: אנחנו ניקח התייחסות ראשונה מסגן ניצב גלעד ונמשיך את הדיון.

מנסור עבאס: גלעד, יש לך כמה נושאים להתייחס, במיוחד הדוח וכמובן הנושא שהציגה מיטל בקשר למודעות של המשטרה בחברה

מנסור עבאס: הערבית, למרות שיש מעט מאוד תחנות משטרה בחברה הערבית, להתנהלות בנושא הזה.

מנסור עבאס: בבקשה.

מנסור עבאס: תציג את עצמך קודם כל, גלעד.

גלעד בנט: תודה רבה.

גלעד בנט: שמי גלעד בנט, סגן ניצב, אני ראש מדור אסטרטגיה ושותפויות בחטיבת הסייבר במשטרה, בתוך אגף החקירות.

גלעד בנט: רוב הנושאים שעלו פה נוגעים לתחומי הפעילות של המדור שלי, בעיקר בתחום בניית האסטרטגיה הארגונית ביחס לכלל המגזרים, קמפיינים תודעתיים, מבצעים תודעתיים, שותפויות עם איגוד האינטרנט, 'הסרט הלאומי' הוזכר פה ועוד שלל נושאים שלא נוגעים ממש לניהול החקירה או לאיסוף המודיעין, אבל אנחנו כן מסתכלים על התהליכים החקירתיים והמודיעיניים ומוצאים בהם פערים ופגמים ומנסים לשפר אותם מרמת המטה.

גלעד בנט: חלק מהדברים שנאמרו פה, נאמרו בצדק, אני חייב להודות, יש פערים מסוימים בטיפול בעבירות במרחב המקוון במשטרת ישראל וזו התכלית שלשמה הוקם המדור.

גלעד בנט: אני מברך על ההשתתפות פה בוועדה כי בהחלט עולים פה דברים שאנחנו עוסקים בהם.

גלעד בנט: אני גם אתייחס לחלק מהדברים שנאמרו פה ביחס לנתונים, את רובם אני יכול להסביר, את חלקם אני לא יכול להסביר ואני אעשה בדיקות בבית.

גלעד בנט: לגבי 58 התיקים בתיקי הסתה, יש לזה הסבר די מובן.

גלעד בנט: כדי לפתוח תיק הסתה, פתיחה של תיק הסתה לאלימות או לגזענות כרוכה באישור מקדים של פרקליטות המדינה.

אנטאנס שחאדה: המקוונן זה כולל מכשירים ניידים הכוונה?

גלעד בנט: כל הסתה ברשת, מכשיר נייד לצורך העניין מחובר לרשת, אתה יכול לכתוב ברשת החברתית דרך המכשיר הנייד או דרך מחשב.

גלעד בנט: התהליך הזה הוא תהליך מורכב, יש שלל עבירות שקשורות למרחב חופש - - -

מנסור עבאס: אבל, גלעד, ההסבר, הפרקליטות או הייעוץ המשפטי לא משתף פעולה בנושא - - -

גלעד בנט: לא, זה לא - - -

מנסור עבאס: אנחנו העלינו את הנושא הזה בפני היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות ואכן הבנו שעבירות או חשד לעבירות הסתה דורש ממש אישורים שמקשים על התהליך עצמו, אבל עד כדי כך?

מנסור עבאס: 58 במשך שלוש שנים?

גלעד בנט: כן, מדובר בתהליך שבו בוחנים ממש – צריך להבין, אנחנו חיים במדינה דמוקרטית, הפעילות של משטרת ישראל במרחב חופש הביטוי מפוקחת על ידי משרד המשפטים, וטוב שכך, אני לא הייתי רוצה לחיות במדינה שכל אמירה פוליטית תהיה עילה לפתיחה בחקירה, אני מודה שבסופו של דבר, כמו בהרבה מאוד תהליכים אחרים כשאתה מרים את רף הבדיקה אז הרבה מאוד מקרים נזרקים מתחת לגלגלי האוטובוס, לצורך העניין.

גלעד בנט: צריך להבין שעבירות במרחב חופש הביטוי הן לא רק עבירות הסתה.

גלעד בנט: אתם הזכרתם את עבירת האיומים, יש את העבירה של העלבת עובד ציבור, יש הרבה מאוד התבטאויות שהן במרחב הלא פלילי, שהן במרחב השיימינג, או באזור של הילדים בולינג, שאנחנו מנסים לטפל בהן בכל מיני אמצעים אחרים שלא כרוכים בחקירה, וגם בזה אני אגע עוד מעט.

גלעד בנט: הסיפור של מניעה ואכיפה במרחב המקוון לא תמיד עובר דרך המסלול הפלילי.

גלעד בנט: יש משמעות מאוד מאוד חשובה לתהליכי מניעה, למבצעים תודעתיים ולהסביר לקורבן הפוטנציאלי מה מותר לעשות ומה אסור לעשות, ובכך אני מאוד מתחבר למה שאמרה מיטל, אנחנו עומדים לצאת, כתבתי לעצמי, זה אמור להיות בסוף ההתייחסות שלי, אבל מכיוון ששאלת על זה, אנחנו עומדים לצאת בכמה מבצעים תודעתיים, בתחילת השנה שלושה מבצעים תודעתיים גם בשפה הערבית על שלוש תופעות פשיעה, חלק מהן אני אזכיר בהמשך, זה בהחלט משהו שאנחנו רואים שצריך לטפל בו.

גלעד בנט: אז קודם, ברשותך, אני אגש לחברה הערבית ככלל.

גלעד בנט: נגעה פה האמה בחשיפה של המגזר הערבי למרחב האינטרנט.

גלעד בנט: מנקודת מבט של ארגון אכיפה אנחנו מסתכלים על החברה הערבית כצרכנית אינטרנט, ככזאת שנחשפת לאינטרנט כמו שאר המגזרים בחברה בישראל, אבל, כמו שנאמר פה, יש פה פערים בנושא הבנת המרחב, יש פה שוני במובן של מה מותר, איך התבטאויות במרחב המקוון הופכות להיות איזה שהוא אירוע במרחב הפיזי וכמו חברות מסורתיות אחרות זה קצת שונה מהחברה החילונית בישראל וצריך לדעת את זה ולהבין את זה ולכן תהליכים של תודעה והסברה הם מאוד מאוד חשובים.

גלעד בנט: אני אגע פה בשלושה סוגים של תופעות.

גלעד בנט: הראשונה היא תופעה מאוד מאוד נרחבת במגזר הערבי שנקראת סקסטורשן, זה סוג של סחיטה.

גלעד בנט: מרכז הסייבר הארצי מיפה מינואר 2018 ועד אמצע השנה, עד יוני, 1,898 מקרים של סחיטה.

גלעד בנט: בגדול מדובר במתווה שבו ברשת חברתית עולה אדם מול דמות, מול אווטר, מול חשבון משתמש שנראה כמו אישה, מתחיל איזה שהוא שיח, חלופה של תמונות, תמונות אינטימיות, מהר מאוד ברגע שהתמונות מועברות לצד השני מתחיל התהליך של האיום, האישה זה לא אישה ויש איום להפיץ את כל התמונות גם ברשת החברתית או ביוטיוב.

גלעד בנט: המתווה השני זה שליחה של דואר אלקטרוני, לא נעשית שום פריצה לחשבון המשתמש של הקורבן, אבל איומים שהקליטו אותו צופה בפורנו וצריך לשלם לחשבון של ארנק וירטואלי מטבע וירטואלי.

גלעד בנט: מה שקורה מבחינת המגזר הערבי, מתוך כמעט ה-2,000 התיקים האלה יש חריגה מאוד מאוד גדולה בשיעור היחסי של המגזר באוכלוסייה ובין מספר התיקים.

גלעד בנט: זה לא בדוק, אבל למיטב ידיעתי לפחות יותר מחצי התיקים שייכים למגזר ופה מאוד מאוד חשוב שאנחנו נפיץ בתחילת השנה הסברים.

גלעד בנט: אגב, האירוע הזה יכול להתפתח מהר מאוד לאירוע בעולם הפיזי.

גלעד בנט: אנחנו יודעים מהעולם שילדים, נערים, שהיו קורבנות ניסו להתאבד, חלקם התאבדו וקהילת האכיפה הבינלאומית לוקחת את זה מאוד מאוד ברצינות.

גלעד בנט: הטיפול של המשטרה באירועים האלה מחולק לכמה מישורים.

גלעד בנט: האחד, סיוע לאחר מעשה לקורבן ומזעור הנזק, איסוף ועיבוד של מידע רלוונטי, פעילות תודעתית אמרתי.

גלעד בנט: צריך להבין שרוב השחקנים שעושים את זה נמצאים במדינות שלישראל אין הסכמי סיוע משפטי איתם ולכן אנחנו צריכים לפעול בערוצים בינלאומיים כדי להעביר את המידע הרלוונטי למדינות הרלוונטיות ופה יש משמעות מאוד מאוד חשובה לתודעה.

גלעד בנט: אנחנו יכולים להוריד בעשרות אחוזים את הפגיעה הזאת.

גלעד בנט: הדבר השני שאני רוצה להתייחס אליו זה הונאות.

גלעד בנט: בתקופת הקורונה שיעורי ההונאות המקוונות עלו בצורה מעריכית וגם המגזר הערבית ספג מזה.

גלעד בנט: יש שני סוגים של הונאות שהבאתי פה בתור דוגמה, הונאת דמי מקדמה והונאות דיוג, מה שנקרא פישינג.

גלעד בנט: בהונאת דיוג נשלחת כמות מאוד מאוד גדולה של דואר אלקטרוני או אס.

גלעד בנט: אמ.

גלעד בנט: אסים להרבה מאוד אנשים עם איזה שהוא לינק לאתר, דומיין, שבו מבקשים מהם להכניס פרטים.

גלעד בנט: למעשה האתר הזה הוא בשליטת העבריין או החשוד והפרטים האישיים דולפים אחרי זה.

גלעד בנט: לאחרונה הוגש נגד נאשם מכפר קאסם בבית משפט מחוזי במרכז כתב אישום מאוד מאוד חמור עם 16 אישומים, האחרון בהם הוא הפיץ הודעת דיוג כזאת לקרוב ל-5,000 קורבנות, הכוונה הייתה לגנוב פרטים של פיי-פל.

גלעד בנט: הונאות דמי מקדמה.

גלעד בנט: מאוד מאוד כואב.

גלעד בנט: בשנה האחרונה נפתחו 390 תיקים בהיבט הזה בחברה בכלל וכבר אנחנו מזהים בתוך 390 התיקים האלה כמה חברות שמעסיקות אנשים דוברי ערבית ש - - -

מנסור עבאס: מכוונות לחברה הערבית.

גלעד בנט: מכוונות לחברה הערבית ולמעשה מדובר בהלוואות חוץ בנקאיות.

גלעד בנט: מתקשרים אליך, אתה משאיר פרטים, אומרים לך להשאיר דמי מקדמה של 1,000, 2,000 שקל, ברגע שהשארת את דמי המקדמה נגמר הסיפור מנתקים איתך קשר.

גלעד בנט: גם באזור הזה מאוד מאוד חשוב העניין התודעתי, מאוד חשוב הסיוע לאחר מעשה לקורבן במזעור של הנזק, כמובן איסוף ועיבוד של מידע ומובילים מודיעיניים, חקירה ומעצר ופעילות תודעתית.

גלעד בנט: הדבר השלישי שאני הולך להתייחס אליו זה סכסוכים אלימים שמתפתחים על רקע פרסומים ברשת החברתית וזה נורא מתקשר לחוסר הבנה של המרחב המקוון ופעילות שדורשת הסבר לגביו.

גלעד בנט: אמרנו שיש פה כל מיני סוגים של עבירות, מניתי את העבירות לפני זה, הסתה, איומים, העלבת עובד ציבור ותופעות לא פליליות.

גלעד בנט: צריך להבין דבר אחד, ראיתי פה פער, דובר פה על פער שיש המון המון אירועים שבהם נשים מאוימות וזה לא מגיע למשטרת ישראל.

גלעד בנט: פה צריכים לעשות עבודה מאוד מאוד אינטנסיבית בנושא התודעה.

גלעד בנט: יכול להיות שקמפיינים בשפה הערבית יגבירו את זה, אבל אנחנו חייבים שותפי משימה בתוך המגזר שיעזרו לנו להגדיל את יחס הדיווח.

גלעד בנט: לגבי הטיפול בעובדי וראשי רשויות מאוימים, זה יועבר בנפרד.

מנסור עבאס: לא, אבל בנושא הזה, גלעד, מעבר לעבירות שמשם מתפתח הסכסוך אנחנו מזהים תופעה מאוד שכיחה.

מנסור עבאס: ברגע שיש לך סכסוך ביישוב מסוים או בשכונה מסוימת זה מתבטא ישירות במה שנכתב ברשת החברתית.

מנסור עבאס: למשל יש לך רצח בכפר מסוים, אז אתה מרגיש שבצד השני של משפחת הנרצח ישירות יש קריאה לנקם ולאיומים וכל מיני דברים.

מנסור עבאס: התופעה הזאת היא גם גורם, אבל גם משקפת מציאות וגם מגבירה את השנאה ואת המתח שיש ביישוב.

מנסור עבאס: זה משהו מורכב מעבר לנקודת התחלה של סכסוך מסוים.

גלעד בנט: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים.

גלעד בנט: אנחנו מזהים פה פער, כמו שאמרתי בתחילת הדברים, שאנחנו לא מסתירים אותו.

גלעד בנט: יש פער ואנחנו עובדים קשה מאוד במטה בשביל להגדיל את טווח המיומנויות, הכלים וההתמודדות עם המרחב האינטרנטי כדי שהפערים שהתבטאו במספרים בהתחלה יילכו ויקטנו.

גלעד בנט: בשנים האחרונות הקמנו מרכז סייבר ארצי להיתוך מידע שקשור לפשיעה מקוונת, הוא ממש מרכז שנותן סיוע לתחנות, לרבות תחנות במגזר, ומסביר להם מה צריך לעשות כשיש התבטאות ברשת.

גלעד בנט: המרכז הזה פונה לרשתות החברתיות, מסייע בהוצאת צווים לתחנות והוא סוג של מומחה תוכן באירוע הזה.

מנסור עבאס: המטה הזה מונגש לציבור?

מנסור עבאס: אנשים יכולים לפנות ישירות למטה הזה?

גלעד בנט: לא, זה למעשה מרכז היתוך, הוא לא תחנה, הוא לא יחידת חקירות, הוא מרכז ידע שעוזר למשטרה, הוא מגדיל את הידע המבצעי של החוקרים.

גלעד בנט: תיכף אני אגע בעוד תהליכים שאנחנו נוקטים בהם כדי להגדיל את הידע הזה.

גלעד בנט: הקמנו מטה ייעודי לניהול מאבק בפשיעה מקוונת ובניית הכוח והשותפויות בחטיבת הסייבר סיגינט, זה המטה שאני חלק ממנו, יש עבודת מטה מאוד רצינית שמבוצעת אצלנו בחטיבה שמדברת על העצמה של יכולות הסייבר והפשיעה המקוונת במחוזות.

גלעד בנט: זאת אומרת אנחנו בונים מרכזי ידע, במקום שיהיה אחד, כמו שאמרתי מקודם, שעוזר לכל התחנות, יהיו מרכזי ידע ממש בתוך המחוזות.

גלעד בנט: הכוונה היא לפרוס את הידע גם ליחידות המטפלות במחוז.

גלעד בנט: יש עבודת מטה גדולה שמטפלת בטיוב וגם היתוך נתונים בתחום עבירות ההונאה כדי להפחית את הטיפולים האלה, בשיתוף פעולה עם הרבה מאוד שותפי משימה, עם הסקטור הבנקאי, עם איגוד האינטרנט.

גלעד בנט: צריך להבין שחלק מהטיפול בתופעה הזאת הוא לא חקירתי, אם אנחנו מזהים נניח בסוף שבוע איזה שהיא פעילות מאוד מאוד אינטנסיבית של דיוג, לטפל בהם ברמה החקירתית יהיה יותר מדי איטי ולא ימנע את הנזק, אז אנחנו פועלים בכל מיני פעולות כדי לטפל בתשתית.

גלעד בנט: אנחנו מקימים מגמת סייבר במכללה הלאומית לשוטרים ואנחנו מנגישים את תשתיות הדיווח של האזרח על עבירות למשטרת ישראל באמצעות ממשק מקוון.

גלעד בנט: אני לא יודע אם זה עלה פה בדיונים הקודמים, אבל יש ממשק מקוון, בעבירות מסוימות לא צריך להגיע לתחנה.

קריאה: בערבית?

גלעד בנט: אני צריך לבדוק את זה.

גלעד בנט: אני לא רוצה לתת לך תשובה סתם, אני צריך לבדוק את זה.

אנטאנס שחאדה: יש לכם ביחידת הסייבר דוברי ערבית לזהות את האיומים או את מה שמתחולל ברשת בשפה הערבית?

גלעד בנט: כן, יש לנו דוברי ערבית בתוך יחידת הסייבר.

גלעד בנט: אנחנו פועלים להכניס דוברי ערבית גם ביחידות שמטפלות בפשיעה מקוונת במחוז, אי אפשר לעשות את זה רק במקום אחד.

מנסור עבאס: סיימת, גלעד?

גלעד בנט: כן, דיברתי על המבצעים התודעתיים.

גלעד בנט: זה מאוד מאוד חשוב, צריך לקחת את זה בחשבון.

מנסור עבאס: מתי זה מתחיל?

גלעד בנט: זה אמור להתחיל מתי שהוא ברבעון הראשון של 2021.

אימאן ח'טיב יאסין: מה זה מבצעים תודעתיים?

גלעד בנט: כל מיני פרסומים ברשת החברתית, בפייסבוק, באינסטגרם, להעלאת מודעות, גם בצורה של פוסטרים, פרסומים גרפיים, וגם בצורה של סרטונים.

מנסור עבאס: גלעד, תודה לך, תוכל גם בהמשך להתייחס, בסיכום הישיבה.

מנסור עבאס: אנחנו נפתח את הדיון גם לחברי הכנס, נתחיל עם חבר הכנסת מטאנס שחאדה.

אנטאנס שחאדה: בוקר טוב, כבוד היושב ראש והמשתתפים.

אנטאנס שחאדה: זו סוגיה מאוד חשובה, כל הנושא של התחלת האיומים או התנגחויות ברשתות התקשורת, באינטרנט, כי זה לא נעצר שם.

אנטאנס שחאדה: אני לא יודע את האחוז, מה מתוך המקרים מתפתח למקרה של אלימות או סכסוכים, לכן צריך לעקוב טוב מאוד כבר מהשלב הזה של התפתחות האירוע כי, כפי שאמר ד"ר מנסור, לפעמים אם יש מתיחות יש ליבוי למתיחות ולקריאות של נקם או של כל מיני התנהגויות, הן כבר עולות בתוך הרשת או מתוך התכתבויות.

אנטאנס שחאדה: לכן צריך לשים דגש על ההיבט הזה גם בחברה הערבית, או במיוחד בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: יש את החלק הבעייתי יותר, החלק של התלונות.

אנטאנס שחאדה: כאן בתחום הזה קל כנראה לא לזהות, או קל יותר לעשות חשבון מזויף או אמצעים להסתיר את זהות המעורבים ויש את בעיית האמון, שזה משפיע על תלונות.

אנטאנס שחאדה: יש בעיה של אמון בקרב האוכלוסייה הערבית במשטרה ויש בעיית אמון בתגובת המשטרה, כאילו אוקיי, אני הולך להתלונן, או מגיש תלונה, מה יקרה?

אנטאנס שחאדה: מה התוצאה?

אנטאנס שחאדה: הם לא יעשו כלום.

אנטאנס שחאדה: גם לגבי הנשים, דרך אגב, מה שאמרת, גם במקרה של ופאא ז"ל בעראבה, היא התלוננה, היה הליך, וגם במקרים של ילדים ונוער.

אנטאנס שחאדה: יש את התחושה הזאת, יש את המנטליות שאוקיי, מה המשטרה תעשה?

אנטאנס שחאדה: אם אני אתלונן למשטרה היא לא תנקוט בכלום, לא תעשה כלום ולא תפתור את הבעיה.

אנטאנס שחאדה: לכן צריך לעבוד גם על ההיבט הזה, שאכן המשטרה כן תפתור את הבעיות, שהמשטרה אכן תגיש יותר כתבי אישום וכתבי אישום עם עונשים מתאימים, גם בהיבט הסייבר או בהיבט המקוונן, כי הרבה פעמים הניצוץ מתחיל בניגוח מקוונן וזה הרבה פעמים מתפתח לדברים גדולים יותר.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת שחאדה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אימאן ח'טיב.

אימאן ח'טיב יאסין: יישר כוח, כבוד היו"ר.

אימאן ח'טיב יאסין: האמת שבעידן של הדיגיטל ודווקא בשנה האחרונה שאנחנו עדים שכמעט רוב החיים שלנו מתנהלים דרך אתרי האינטרנט ודרך התקשורת בדיגיטל הסיכונים גברו והסיכויים גם ליפול ברשת גם גברו.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו נדבר על ילדים קטנים שמנוצלים, גם מינית, בתוך הרשת, אם נדבר על בעיות של מרמה ושל ניצול כלכלי גם בתוך הרשת וחשוב לקחת את כל הנושא גם של ההונאה והמרמה ולקחת את הנושא גם לצד של איך באמת אפשר להתגבר על המציאות שאנחנו נקלענו אליה.

אימאן ח'טיב יאסין: גם לפני הקורונה המצב היה כזה, אבל עכשיו הוא יותר קריטי והשאלה אם באמת היחידות הרלוונטיות יכולות לתת את המענה תחילה בלהיות מונגשות לכלל הציבור גם ברמה של השפה וגם ברמה שהמודעות לנושא קיימת ויש מי שמטפל בנושא.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הנוסף מהצד השני, מה מידת ההיענות לאותן פניות שבכל זאת אנשים מצליחים ומערכות מסוימות, אם זה בתוך מערכת החינוך או אנשים בודדים בכל זאת פונים, האם הם מקבלים את המענה הרלוונטי והנאות ובמהירות הנדרשת.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב המציאות מוכיחה לנו שוב ושוב שזה לא ממש קורה ועדיין אנשים משלמים לא רק מכיסם אלא גם בחיים שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן באמת שניתן אתהדעת ואת התוכנית כדי לצאת מהפלונטר הזה ומהמקום הזה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת אימאן.

מנסור עבאס: חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: תודה רבה, כבוד היושב ראש.

סונדוס סאלח: בעידן הזום והלמידה מרחוק והעבודה מרחוק גם כן הפשיעה עברה לשם, למסכים, ודווקא שם היא מתפרצת במהירות גדולה יותר, בגילאים קטנים יותר, במינון גבוה יותר וזה הופך להיות מדאיג יותר.

סונדוס סאלח: אני מסכימה עם היושב ראש, יש דברים שהתקשורת ועידן הדיגיטל מחמיר את הקטטות או הבעיות שיכולות להיות, שאם לא היה אמצעים דיגיטליים והפצה בפייסבוק אז היינו יכולים להתמודד עם זה בצורה טבעית יותר.

סונדוס סאלח: יש דברים שהם הפוך, מתחילים בפייסבוק, מתחילים במסרים דיגיטליים והופכים במציאות לבעיה אחת גדולה.

סונדוס סאלח: אז הפושע המשיך את העבודה שלו, אבל שינה את דרך העבודה ושיטת העבודה שלו.

סונדוס סאלח: בינתיים במשטרה יש פער בין הכלים והשיטות החדשות שמפתח הפושע ובינתיים המשטרה לא מפתחת עוד כלים ושיטות להדביק את הפער ולתפוס את הפוגע, הרוצח, במיוחד כשיש פגיעה בגילאים קטנים יותר והעברת תכנים פוגעניים נפשית, וגם פוגעניים מינית והם הופכים במציאות לפגיעה פיזית.

סונדוס סאלח: אני רוצה להתייחס לנתונים.

סונדוס סאלח: בנתונים שיש בידינו יש עלייה בשנת 2018-9 ב-70%, אני בטוחה שבמשבר הקורונה והמגפה המסוכנת העלייה תהיה יותר ויותר ומסוכנת יותר.

סונדוס סאלח: התיקים הנסגרים בשנים 2018 עד 2020, אחוז התיקים שנסגרו הוא אחוז גדול מאוד ובפילוח סיבות הסגירה כתוב 'עבריין לא נודע'.

סונדוס סאלח: שם צריך לכתוב שהמשטרה נכשלה לזהות, לאתר ולטפל ולדעת מי העבריין ואיך לטפל בו, ולא לרשום שב-60% כמעט מהתיקים שנסגרו העבריין לא נודע.

סונדוס סאלח: לא נודע למי? לי?

סונדוס סאלח: אני צריכה לדעת מי העבריין?

סונדוס סאלח: אני צריכה לטפל בו או שזה תפקיד המשטרה?

סונדוס סאלח: אז בפילוח צריך לרשום שהמשטרה נכשלה בלזהות את העבריין.

סונדוס סאלח: טוב, אז מה הלאה?

סונדוס סאלח: מה עושים?

סונדוס סאלח: בינתיים העבריין משתולל חופשי, מסתובב חופשי.

סונדוס סאלח: כמו שהרוצח של ופאא עדיין מסתובב חופשי, שבועיים, הוא מסכן את החיים של עוד נשים והמשפחה שלה ועוד ילדים.

סונדוס סאלח: אני מטפלת בארבעה תיקים שנה, מחודש פברואר, כמעט שנה, שהם הגישו תלונות שגנבו את הפייסבוק של נשים, התחזו בשמן, מפיצים מסרים ומאיימים על משפחות אחרות ביישובים אחרים ובאים ליישובים של הנשים הראשונות והמשטרה עדיין לא עשתה כלום.

סונדוס סאלח: אני מטפלת בארבעה תיקים, אני רוצה לשמוע ממך, אני מפרסמת את הסרטון הזה ומתרגמת את הדברים שלך, מה אמורה לעשות אישה שגונבים לה את הפייסבוק שלה, מתחזים בשמה, שולחים איומים ובאים לבית שלה להגיד: לא, זה הפייסבוק שלך, את מאיימת על החיים שלנו ונבוא לרצוח אותך, היא אומרת: זה לא הפייסבוק שלי, יש תלונה במשטרה והמשטרה, כמעט שנה עברה, לא עשתה כלום בתיקים אלה.

סונדוס סאלח: ארבעה תיקים, אני רוצה לשמוע ממך מה לעשות במקרים האלה.

סונדוס סאלח: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת סאלח.

אנטאנס שחאדה: סליחה, ד"ר מנסור, אני מתנצל מנציג המשטרה, כי אני חייב להיות בוועדת כלכלה, יש הצבעה, אז אני לא אשמע את התגובה.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: ג'ורדנה, מנהלת מדיניות פייסבוק בישראל.

ג'ורדנה קטלר: שלום.

מנסור עבאס: הפייסבוק הוא זירה להרבה דברים, גם טובים, אבל גם רעים, בוא נגיד.

מנסור עבאס: איך אתם רואים את התפקיד שלכם?

ג'ורדנה קטלר: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לך, היושב ראש, שהזמנת אותי להיות פה בדיון, אני חושבת שזה מאוד חשוב שאני פה לשמוע את הקולות של האנשים ולהבין כי בעצם התפקיד שלי בחברה זה לייצג את מה שקורה פה בארץ לחברה הבינלאומית.

ג'ורדנה קטלר: אז אני רוצה לקחת דקה להסביר לכולם מה אנחנו עושים בנושאים האלה החשובים מבחינת אלימות, הסתה וכו', כשזה מגיע לפלטפורמה שלנו.

ג'ורדנה קטלר: יש לנו את כללי הקהילה שלנו והם כמובן בעברית, בערבית כמובן, הם מפורסמים באתר שלנו, הם מאוד מאוד מפורטים עם הכללים שלנו בנושאים האלה, במיוחד אלימות, התנהגות פלילית, הסתה, פשיעה מאורגנת, פרסום פשיעה, דברי שנאה, תוכן אלים ובוטה, שידול מיני.

ג'ורדנה קטלר: אני יכולה לדבר לעומק על כל המדיניות שיש לנו בנושאים האלה, וגם עלה פה העניין של זהות אותנטית וכמובן זה בעצם מדיניות שמאוד מאוד חשוב לפייסבוק, צריך להיות בפייסבוק עם זהות אותנטית, אי אפשר להיות בפייסבוק עם זהות של מישהו אחר וזה כמובן משהו שפייסבוק התחיל מבחינת הרשתות החברתיות ולא קיים אצל כולם.

ג'ורדנה קטלר: זה משהו מאוד חשוב מבחינתנו להוריד את רמת הנושאים שאמרתי שהם נגד כללי הקהילה שלנו.

ג'ורדנה קטלר: אבל בנוסף אנחנו עובדים מאוד קרוב גם עם גורמי האכיפה פה בארץ, יש לנו קשר הדוק עם הפרקליטות, עם מחלקת הסייבר, כשמגיע אלינו חומר מהפרקליטות שמנוגד לחוק המקומי אנחנו חוסמים גישה לתוכן הזה בארץ, אז אם משהו מנוגד לכללי הקהילה שלנו אנחנו מוחקים את התוכן הזה גלובלית, אבל אם אנחנו מקבלים פנייה מהפרקליטות שיש תוכן לא חוקי אנחנו חוסמים גישה בארץ וזו הסיבה שיש לנו קשר הדוק איתם, הם יכולים להפנות אלינו סוגי תוכן, עמודים או פרופיל או כל פוסט או תגובה שיש בפלטפורמה שלנו.

ג'ורדנה קטלר: אנחנו גם עובדים מאוד צמוד עם המשטרה, עם מחלקת הסייבר, יש לנו מישהו שעובדת צמוד עם המשטרה וכמובן גם עם 105, ואני רואה שיש גם נציגים שלהם, אנחנו עובדים גם איתם, אפילו לפני שהם התחילו לפעול כי אנחנו ראינו בעבודה שלהם חשיבות רבה ואנחנו תמיד שם לעבוד איתם בכל מה שאנחנו יכולים לעשות.

ג'ורדנה קטלר: אנחנו יכולים לראות גם מבחינת האכיפה שלנו בכללי הקהילה את השיפור מצדנו, אנחנו מפרסמים כל חצי שנה דוח שקיפות כדי להראות לציבור כמה תוכן אנחנו מוחקים מהפלטפורמה ואנחנו עובדים מאוד קשה שתהיה בינה מלאכותית למצוא את התוכן הזה, התוכן שמפר את כללי הקהילה ולמחוק אותו לפני שאנשים רואים אותו בכלל.

ג'ורדנה קטלר: רק לאחרונה, בדוח האחרון, שיפרנו את כל העבודה שלנו בשפה הערבית, אז אנחנו יכולים עכשיו למצוא פרואקטיבית הרבה חומר שמפר את כללי הקהילה שלנו בערבית ולמחוק אותו לפני שיש פגיעה, לפני שאנשים רואים אותו בכלל וזה משהו מאוד חשוב.

ג'ורדנה קטלר: בנוסף אני רוצה להגיד שכל הנושא הזה של תודעה וחינוך מאוד מאוד חשוב לנו, אני שמעתי הרבה אנשים היום מדברים על זה.

ג'ורדנה קטלר: אני חושבת שאנחנו, מבחינת פייסבוק, לא יכולים להיות המומחים בכל מקום ובכל מדינה בעולם, אבל אנחנו כן בתוך המדינות שאנחנו פועלים בהן יכולים לתמוך באנשים שכן המומחים.

ג'ורדנה קטלר: זו הסיבה שאנחנו תומכים בארגונים המומחים בנושאים האלה, גם אם זה גורמים ממשלתיים, מבחינת 105, אבל גם מהצד של העמותות ואנחנו יוצאים בקמפיין ו עושים הרבה עבודה עם ארגונים בשטח כדי קודם כל ללמוד מהם, להבין איפה יש פערים וגם לתמוך בקמפיינים של תודעה כשזה מגיע לדברים בסיסיים כמו איך לדווח על תוכן, כי כל בן אדם, גם אם אין לו חשבון בפייסבוק, הוא יכול לדווח על תוכן, אבל גם איך להתייחס לאנשים ברשת, איך לדבר עם אנשים אחרים.

ג'ורדנה קטלר: כל הנושאים האלה מאוד מאוד חשובים לי ולצוות שלי.

מנסור עבאס: ג'ורדנה, יש לכם שותפים בחברה הערבית, עמותות או גוף שאתם באים איתו במגע כדי להבין מה קורה בחברה הערבית, איפה יש איומים, איפה שיש מוקד למתיחות, מוקד לסכסוך או משהו כזה?

ג'ורדנה קטלר: כן, אני לא רוצה להגיד שמות כי הרבה מהאנשים שפונים אליי מבקשים שיהיה להם פרטיות מבחינת השיחות שיש לנו, אבל אני יכולה להגיד שאני אשמח ליותר.

ג'ורדנה קטלר: זה חלק מהסיבה שאני רושמת כל אחד שמדבר פה, גם אם זה חוקרים וגם אם זה פעילים, כי אני תמיד פתוחה לעבוד עם יותר גורמים בשטח, זה מאוד חשוב לי להבין מה קורה בשטח, אם אנשים חושבים שיש בעיה במדיניות או בעיה באכיפה של המדיניות שלנו.

ג'ורדנה קטלר: לפעמים חושבים שאין לנו מדיניות נגד הדברים ולפעמים יש לנו טעויות באכיפה אז מאוד חשוב לי לקבל חומר כזה, אז אני אשמח אם בעקבות הוועדה אני אוכל להיות בקשר עם יותר ארגונים.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: אנחנו נעבור למשרד החינוך.

מנסור עבאס: מי נמצא איתנו ממשרד החינוך?

ורד גיל: בוקר טוב.

ורד גיל: שמי ורד גיל, ממונה על אקלים חינוכי מיטבי ומניעת אלימות בשפ"י ונמצאת איתי אדורה שהיא מפקחת מ-105, אז אני אתחיל והיא תמשיך.

מנסור עבאס: בקצרה.

ורד גיל: כן, ממש בקצרה, אני רק אתייחס לכמה דברים.

ורד גיל: קודם כל גם גלעד, דיברת על עניין של תודעה והסברה, שזה מתכנס לחלק של החינוך.

ורד גיל: אני יכולה לומר שלאורך השנים אנחנו מובילים במערכת החינוך, כמובן שגם בחברה הערבית, מטרות שהן מטרות שנכונות גם לחלקים הפיזיים וגם הווירטואליים וכל שכן בשנה הנוכחית, בשנת הקורונה.

ורד גיל: אז אנחנו מדברים על הגברת המוגנות וצמצום אירועי אלימות בקרב תלמידים במרחבים השונים, אנחנו מדברים על הגברת המוגנות של צוות ההוראה, על קידום אקלים חינוכי מיטבי ופיתוח העצמה נפשית בקרב התלמידים.

ורד גיל: אנחנו מתחילים מהצוותים החינוכיים ואנחנו מדברים על חיזוק יחסי קרבה ואכפתיות והגברת האחריות האישית והחברתית של התלמידים.

ורד גיל: ואם אנחנו מסתכלים על חמש המטרות, אז אלה מטרות שמקדמות גם את החלקים של הגלישה הבטוחה ושל האינטרנט.

ורד גיל: אני אומר לרגע שמערכת החינוך עושה עצירה בתחילת פברואר כל שנה, יש לנו שבוע גלישה בטוחה שמדבר על כל החלקים, גם הערכיים של היחסים ומה קורה לנו בתוך העולם הווירטואלי, ולא רק, ואנחנו מדברים באמת פרו אקטיבית, אבל גם יש עצירות לחלקים רה-אקטיביים שתיכף אדורה תמשיך אותי.

ורד גיל: אני אומר שהתבוננתי על נתוני מיצ"ב שיצאו בשנה שעברה, תש"פ, יש חלק שהתלמידים נשאלים לגבי הפגיעה באינטרנט וזה מחולק להפצה, עלבונות, שזה כולל גם הוצאה מתוך קבוצה, ומתוך הנתונים שמתחלקים ליסודי, חטיבה ועל יסודי, אנחנו רואים שבבתי ספר יסודיים 4% מהיסודיים דיווחו על הפצה או עלבונות דרך האינטרנט, בחטיבה זה עולה ל-5% ובעל יסודי מדובר על 7% מהתלמידים.

ורד גיל: אם אני משווה את זה לנתונים של תשע"ט, אז יש עלייה בבתי הספר היסודיים ובחטיבה ובעל יסודי הנתונים נשמרו.

ורד גיל: זה אומר שאנחנו צריכים לתת יותר דגש בעל יסודי בין י' ל-י"ב על החלקים של הפגיעה באינטרנט.

ורד גיל: זה מוביל אותנו לכל מה שקורה אחר כך בהמשך של החיים, אבל אנחנו רוצים לחנך לבוגר שייטיב עם הסביבה שלו, קודם כל עם עצמו אבל בהמשך עם הסביבה שלו.

ורד גיל: אז תודה ואני מעבירה לאדורה.

אדורה אלעיס: בוקר טוב, סבאח אל חיר.

אדורה אלעיס: אני שמחה להיות פה.

אדורה אלעיס: אני מפקחת של שפ"י ועובדת במוקד 105, נמצאת איתי גם פה ורד גיל שאנחנו עובדות ביחד במשרד החינוך ונמצאים איתי מהמוקד גם ד"ר נאוה אביגדור, שהיא ראש התחום האזרחי במוקד 105 ונמצא איתנו גם אילן אביטן שהוא מנהל תחום הרווחה במוקד 105.

אדורה אלעיס: אני אתייחס בדבריי הקצרים לטיפול שאנחנו עושים בפוגעים ונפגעים שמגיעים אלינו בחברה הערבית, ממי שמגיע.

אדורה אלעיס: אנחנו מתחילת השקת המוקד עשינו באמת מאמצים להנגיש את המוקד לחברה הערבית, אם זה הרצאות ליועצות, אם זה שיעורים שבנינו ליסודי ועל יסודי.

אדורה אלעיס: בזמן הקורונה הוקלטו גם שידורים במערכת השידור הארצית וילדים נחשפו לכל הנושא של פנייה לעזרה ופנייה למוקד 105.

אדורה אלעיס: רוב הפניות מגיעות דרך ילדים ששמעו עלינו בשיעורי כישורי חיים או דרך התשדירים שגם נעשו דרך מוקד 105 וגם דרך אנשי מקצוע שפונים, יועצים או עובדים סוציאליים.

אדורה אלעיס: הורים גם פונים אלינו.

אדורה אלעיס: ויש עוד תופעה שאנחנו רואים בחברה הערבית, לא רק הורים, אלא גם קרובי משפחה מדרגה ראשונה, דודים, דודות, שלפעמים מתקשרים ומתייעצים.

אדורה אלעיס: הם לא יודעים.

אדורה אלעיס: באמת חסר מידע, חסר ידע מה החוק אומר ומה התהליך הפלילי ומה ההליך החינוכי טיפולי שאנחנו עושים.

אדורה אלעיס: אז מה שאנחנו עושים, ברמה ראשונה אנחנו נותנים ליווי רגשי למי שפונה.

אדורה אלעיס: ילד, כפי שהזכיר גלעד, שנסחט בסקסטורשן הוא מפחד, סוחטים אותו, הוא צריך לשלם כסף, הוא לא יודע למי לפנות, הוא לבד.

אדורה אלעיס: תחושת הבדידות מאוד גדולה ואנחנו מתחזקים ילדים רגשית טלפונית.

אדורה אלעיס: עכשיו התחלנו אפילו לתקשר עם ילדים דרך הווטסאפ.

אדורה אלעיס: קורים מקרים שבנות שמאוימות בהפצת תמונות פונות למוקד ואז הן חוששות, הן חוששות מה התהליך הטיפולי שיהיה ומה יקרה איתן.

אדורה אלעיס: אז מה שאנחנו עושים, אנחנו מרגישים ומוצאים את הערוץ שאפשר לתקשר קודם כל עם אותה ילדה או עם אותה פונה.

אדורה אלעיס: לרוב אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם השטח, אם זה לגייס עובדים סוציאליים לחוק נוער, אם הילדה או הילד לא רוצים שההורים יידעו אנחנו מגייסים עו"סים לחוק נוער ועובדים יחד איתם.

אדורה אלעיס: אנחנו גם בקשר ישיר עם התחנות הטריטוריאליות ביישובים הערביים ומנסים לעשות חיבורים.

אדורה אלעיס: אני אומרת שההצלחה פה אצלנו באירועים שמתקבלים זה החיבורים בין כל משרדי הממשלה.

אדורה אלעיס: אי אפשר להגיד שזה רק חינוך, או רק רווחה, או רק משטרה, כולם צריכים לשלב זרועות כדי לתחזק את הילד.

אדורה אלעיס: התהליך הטיפולי פה מאוד קריטי.

אדורה אלעיס: כשילד ירים טלפון או ישלח אס.

אדורה אלעיס: אמ.

אדורה אלעיס: אס שהוא במצוקה זו פתיחת דלת שאנחנו צריכים לתחזק אותה כדי לא לאבד אותו, לתת לו אמון ברשויות, לתת לו אמון במטפלים ושהוא לא לבד.

אדורה אלעיס: ולפעמים זה מאתגר, אני לא אומרת שהכול ורוד, זה לפעמים מאתגר.

מנסור עבאס: אדורה, אמרת דברים חשובים.

מנסור עבאס: יש לך נתונים כמה ילדים פונים למוקד באופן כללי וגם בחברה הערבית?

אדורה אלעיס: אני במקום שלי יכולה להגיד לך מה האירועים שאני טיפלתי בהם, אני לא עושה איזה סקירה רוחבית או ארצית.

אדורה אלעיס: אני יכולה להגיד לך שמתקבלים הרבה אירועים במוקד 105 ואין יום שלא מתקבלים אירועים של החברה הערבית.

אדורה אלעיס: מדובר בסדר גודל די מכובד.

סעיד אלחרומי: איזה סוג של תלונות מתקבלות, אם אפשר, את יכולה לתת דוגמה?

אדורה אלעיס: בוודאי, גלעד התייחס לזה ואני אתן דוגמה.

אדורה אלעיס: המוקד מטפל באירועים שהם פליליים וגם אזרחיים.

אדורה אלעיס: לא כל אירוע שמתקבל הוא פלילי, זה על כל הרצף.

אדורה אלעיס: זה יכול להיות מסטיקרים שילדים עושים אחד על השני ויש בהם משהו מעליב, עלבונות, ויש קללות.

אדורה אלעיס: אם עכשיו אנחנו ניקח את תקופות הקורונה, ילדים לקחו מהזומים סטיקרים, תמונות של מורים, של תלמידים אחרים, ושמו כתוביות שהן פוגעות.

אדורה אלעיס: באירועים כאלה אנחנו מתערבים ועושים עבודה חינוכית טיפולית.

אדורה אלעיס: יש אירועים של סקסטורשן, של סחיטה מינית.

אדורה אלעיס: בחורה או בחור יכולים להיות בקשר חברי עם ילדים בני אותו גיל.

אדורה אלעיס: ילדה בכיתה ט' יש לה מישהו שהם ביחסי אהבה, בכיתה י', הם בקשר, מסתמסים כל יום, הוא מבקש ממנה תמונות, היא שולחת לו תמונות, הוא שולח לו תמונות, אחרי שנה הם נפרדים והוא אומר לה: אם את לא חוזרת להיות חברה שלי אני מפיץ את התמונות שלך.

אדורה אלעיס: יש פה בעיה של הפצת תמונות.

אדורה אלעיס: מה עוד יכול להגיע אלינו?

אדורה אלעיס: איומים, אם אתם לא תשלחו לנו תמונות אנחנו - - -

מנסור עבאס: אדורה, אנחנו נפנה, אבל אנחנו נשמח לקבל נתונים מלאים ממוקד 105 על נתונים ופילוח על המגוון הרחב של התלונות.

אדורה אלעיס: כן, יש לנו ראש תחום מחקר במוקד 105, יש לנו מפקדים, אתה יודע, זה זרוע אזרחית ומשטרתית, אז צריך לבדוק את זה עם הדרגים באמת היותר גבוהים.

אדורה אלעיס: אני אגיד עוד משהו, עכשיו יש מהלך שהולך בכל בתי הספר, שמנכ"ל משרד החינוך ביקש מאיתנו לבנות מערכים גם בשפה העברית וגם בערבית לכל בתי הספר על נושא פנייה לעזרה בנושא מוקד 105.

אדורה אלעיס: ממש בשבועיים הקרובים, בחודש הקרוב, אנחנו עובדים מול כל המחוזות בארץ, כל מנהלי בתי הספר יקבלו הדרכה בנושא פגיעות רשת והגנת קטינים ברשת וגם ייחשפו לנושא וגם הילדים.

אדורה אלעיס: אני רק אגיד עוד משהו קטן ואני אתן את רשות הדיבור לנאוה או לאילן, למי שירצה לדבר מהמוקד שלנו, מוקד 105.

אדורה אלעיס: אני אגיד משפט אחד, בני הנוער בכלל ובפרט בחברה הערבית נמצאים ברשת כי יש להם צרכים התפתחותיים רגשיים ונפשיים שלרוב לא ממומשים במרחב הפיזי.

אדורה אלעיס: אז מה שקורה שהכול מועצם ברשת.

אדורה אלעיס: כל מה שמדובר במרחב הפיזי, כל הנושא של המיניות, כל הנושא של צרכים של שייכות, באים לידי ביטוי לפעמים, לצערי אני אומרת, שהחברה הערבית, מדובר בבני נוער בסיכון, שהם מוצאים מענה לצרכים הטבעיים בצורה לא טובה, הם נסחטים וקורות מניפולציות.

מנסור עבאס: תודה לך, אמרת דברים חשובים.

מנסור עבאס: ד"ר נאוה כ

נאוה כהן-אביגדור: צהריים טובים, תודה רבה, המשך ישיר לדברים החשובים שבאמת אמרה אדורה.

נאוה כהן-אביגדור: המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת מתכלל עבודה של חמישה משרדי ממשלה ומשטרת ישראל ומעבר למוקד עצמו יש לנו פעילות אזרחית ענפה גם לחברה הערבית, גם בנושא של הסברה, גם בנושא של מניעה.

נאוה כהן-אביגדור: יש כמובן פעילות מבצעית של יחידה 105.

נאוה כהן-אביגדור: אני אגיד מילה אחת על מחקר ראשוני שאנחנו עושים ושאלת על נתונים לגבי מוקד 105.

נאוה כהן-אביגדור: אז קודם כל האתר שלנו הוא אתר שמנגיש תכנים גם בשפה הערבית, הקמפיין שאנחנו יצאנו איתו ממש בחודש האחרון עלה גם בשפה הערבית, גם ברשתות החברתיות, חומרי הסברה שלנו, גם חדשים שממש בימים אלה עובדים עליהם, אם זה פוסטרים ואם זה עלונים בנושא של פגיעה מינית נכתבים גם בשפה הערבית, מונגשים גם בשפה הערבית ובכלל כל התפיסה שלנו של 105 זה הבנה של רב תרבותיות של הצרכים הייחודיים של כל חברה וחברה.

נאוה כהן-אביגדור: אנחנו נותנים הרצאות בכל הארץ, אדורה היא אחת מהמרצות המבוקשות שלנו בנושא הזה בחברה הערבית, הרצאות להורים, לצוותים חינוכיים, לילדים, בשפה הערבית.

נאוה כהן-אביגדור: חלק גדול מהן מוקלטות ועולות ביוטיוב ואפשר להשתמש בחומרים האלה גם לצרכים נוספים ויש לנו פעילות ברשתות החברתיות בכלל.

נאוה כהן-אביגדור: מבחינה מבצעית יחידה 105 כוללת מפלג חקירות, מפלג מודיעין, אני כמובן לא אכנס לפרטים, אני רק יכולה להגיד שמטפלים בעבירות של פדופיליה ושל סמים ביחס לכל החברה, בכלל זה לגבי החברה הערבית.

נאוה כהן-אביגדור: אין לנו נתונים ספציפיים על החברה הערבית, זה עלה גם בתחילת הדיון, אבל צריך לזכור גם את הכותרת, אנחנו מטה לאומי להגנה על ילדים ברשת.

נאוה כהן-אביגדור: ככל שהדברים נוגעים לקטינים הם מטופלים אצלנו בשיתוף פעולה מלא עם חלק מהגורמים שנמצאים כאן בדיון, אם זה חברות האינטרנט, האפליקציות, הזכירו פה את איגוד האינטרנט וכו', יש לנו שיתופי פעולה לאומיים ובינלאומיים עם כל גורם שיכול להמשיך אחרי זה טיפול, לסייע בכל דבר.

נאוה כהן-אביגדור: היכולות של משטרת ישראל הוזכרו בתחילת הדיון ואנחנו יחידה שהיא משטרתית אזרחית ולכן יש פה מכלול של טיפול הוליסטי.

מנסור עבאס: נאוה, חשיבות הנתונים.

נאוה כהן-אביגדור: לגבי נתונים אני יכולה להגיד ככה - - -

מנסור עבאס: לא, אני רוצה קודם כל להסביר למה אנחנו מבקשים נתונים ודורשים את זה.

מנסור עבאס: כי אנחנו רוצים קודם כל לבדוק איפה אנחנו עומדים ואז שנוכל לעקוב האם יש החמרה במצב, האם יש שיפור, האם הפעולות שאתם נוקטים מניבות פירות ותוצאות או לא.

מנסור עבאס: לכן הנתון הוא חשוב כדי גם לעצב מדיניות ולהעצים תוכניות או להפחית וכו' וכו'.

מנסור עבאס: לכן אנחנו תמיד דואגים לנושא של נתונים.

מנסור עבאס: את יכולה להשלים רק במשפט כדי שנוכל להתקדם.

נאוה כהן-אביגדור: כן, אז אני אגיד שני דברים לגבי העניין הזה.

נאוה כהן-אביגדור: אני מסכימה ומבינה לגמרי את הבקשה ואת החשיבות שלה.

נאוה כהן-אביגדור: מהקמת המוקד ועד היום טיפלנו בלמעלה מ-21,000 אירועי פגיעה בכלל החברה בנוגע לפגיעות בקטינים ברשת, מעל שליש מהפגיעות הן על רקע פגיעות מיניות.

נאוה כהן-אביגדור: הזכירו פה הפצת תמונות וסרטונים מיניים, סקסטורשן, אלה הן קטגוריות שבאות לידי ביטוי גם בחברה הערבית.

נאוה כהן-אביגדור: פחות אנחנו רואים בפניות למוקד 105, ממש ממש בשוליים, נושא של גזענות.

נאוה כהן-אביגדור: אנחנו רואים בריונות, אנחנו רואים פריצה למחשב.

נאוה כהן-אביגדור: בגלל הבנת החשיבות של הפילוח, כפי שציינת, אנחנו התחלנו ממש מחקר ראשוני, הוא בשלבים הראשוניים שלו, פנימי ל-105 - - - (נתק בזום)

מנסור עבאס: תודה לך, נאוה, אנחנו איבדנו אותך.

נאוה כהן-אביגדור: שומעים אותי עכשיו?

מנסור עבאס: שומעים, אבל אנחנו רוצים לסיים כדי לעבור, תודה לך.

נאוה כהן-אביגדור: מאה אחוז, בבקשה.

מנסור עבאס: אמרת דברים חשובים, אנחנו נמשיך לעקוב.

מנסור עבאס: רות לוין-חן, יוזמות אברהם, את נמצאת איתנו?

רות לוין-חן: כן, שלום לכולם, כמעט צהריים טובים, תודה רבה על זכות הדיבור.

רות לוין-חן: אני רות לוין-חן, אני מנהלת שותפה של מיזם קהילות בטוחות בעמותת יוזמות אברהם.

רות לוין-חן: אני אגיד ככה, ברור שלתופעת האלימות ברשת יש מאפיינים ייחודיים בחברה הערבית, זה מתחיל מכך שברבים מבתי הספר היסודיים הערביים אסור להשתמש בטלפונים הסלולריים במהלך יום הלימודים והאיסור הזה גם מעביר לתלמידים את המסר שגם במקרה שהם ייפגעו ברשת האינטרנט המורים וצוות בית הספר הם לא בהכרח הכתובת עבורם.

רות לוין-חן: צריך גם לחשוב בהקשר הזה איך באמת הופכים את המורים ואת הצוות החינוכי לכתובת לתלמידים ולתלמידות במקרה של פגיעה ברשת.

רות לוין-חן: צריך לקחת בחשבון שגם הפיחות בסמכות ההורית בחברה הערבית גורם לזה שילדים שהם קורבנות של אלימות ברשת הרבה פעמים מרגישים שהם צריכים להתמודד עם הפגיעה הקשה הזאת לבדם, לא מקבלים בהכרח את המענה מצד בית הספר וגם לא מצד ההורים.

רות לוין-חן: גם ברור שהפגיעה ברשת בחברה הערבית עלולה להיות בעלת השלכות קשות במיוחד, גם כאן העובדה שהחברה הערבית היא עדיין חברה מסורתית ברובה גורמת לכך שהפצה של סרטונים או תמונות בעלי קונוטציות מיניות יש להם השפעה הרסנית ביותר לא רק עבור הילדים, אלא גם עבור מבוגרות ומבוגרים.

רות לוין-חן: מתוך הבנה של הממדים הנרחבים של תופעת הבריונות ברשת בחברה הערבית, בפרט בקרב ילדים ובני נוער, אנחנו השקנו במיזם שלנו של קהילות בטוחות בשנה שעברה קמפיין להעלאת המודעות להשלכות המסוכנות של ביוש, של שיימינג ברשת, בהם בידוד חברתי, הסתגרות ודיכאון.

רות לוין-חן: הקמפיין כלל סרטונים שהופצו ברשתות החברתיות וזכו לחשיפה נרחבת והסרטונים גם הפנו את הצופים למטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, למוקד 105.

רות לוין-חן: אני אגיד שמהדיון נשמע שמשטרת ישראל עושה צעדים חשובים כדי לשפר את המענים שהיא מציעה במקרים של פגיעה ברשת בכלל ובחברה הערבית בפרט וזה כמובן מבורך.

רות לוין-חן: חשוב לבדוק את הטענה שנשמעה כאן על ידי איגוד האינטרנט הישראלי בדבר ההתמודדות החסרה של תחנות המשטרה ביישובים הערביים בתלונות כאלה וכמובן חשוב שמוקד 105 יאויש במתנדבים ובעובדים מתוך החברה הערבית שיוכלו לתת מענה לילדים ובני נוער שסובלים מאלימות ברשת בשפה שלהם ותוך הבנת הרגישות שלהם וכן להכשיר מחנכים בבתי הספר כיצד להתמודד עם תלמידים פוגעים ועם תלמידים שחוו פגיעה ברשת.

רות לוין-חן: ואני אגיד דבר אחרון, נדרש גם טיפול עמוק יותר שיכלול הרחבה של ההיצע של פנאי לילדים ובני נוער ביישובים הערביים כדי לצמצם את השעות הרבות שהם מבלים מול המסכים, שוב, כמו גם בחברה הכללית.

רות לוין-חן: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה לך, רות.

מנסור עבאס: אנחנו ניקח התייחסות מחבר הכנסת סעיד אלחרומי ואז נפנה למשרד המשפטים ולפרקליטות.

מנסור עבאס: בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש, על הדיון החשוב הזה.

סעיד אלחרומי: תראו, אפשר לחלק את הנושא לשני חלקים.

סעיד אלחרומי: החלק הראשון, והוא החלק החשוב לטעמי, זה המניעה וההסברה.

סעיד אלחרומי: אנחנו מתעסקים כאן עם אוכלוסייה שלא פשוט להתעסק איתה ולא פשוט לטפל בה.

סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים על בני נוער ועל גילאים שהם בין שמונה-תשע עד 15-14, בעיקר הגילאים האלה, וכאן חשובה מאוד ההתנהלות של היועצים בבתי הספר בנושא ההסברה.

סעיד אלחרומי: כל מה ששמעתי, לא שמעתי התייחסות נקודתית לנושא הזה.

סעיד אלחרומי: דבר שני, הפעלת ההורים והעלאת המודעות דווקא אצל ההורים בנושאים האלה של ילדים שהם מאיימים אחד על השני, ילדים שסוחטים אחד את השני.

סעיד אלחרומי: זה נושא שמגיע וכבר הגיע, ואני אומר את זה מידיעה, למקרים שילדים מגיעים למקרי אובדנות כי הם נמצאים בלחץ, לחץ חברתי בתוך הכיתה, בתוך בית הספר, ואין מי שיזהה את הלחץ הזה ברגע המתאים.

סעיד אלחרומי: השלב השני של גורמי האכיפה, אני חושב שזה השלב שיותר קל, לכן חשוב מאוד להדגיש את נושא ההסברה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

מנסור עבאס: מי נמצא איתנו מהפרקליטות?

נעימה חנאווי כראם: כן, בוקר טוב.

נעימה חנאווי כראם: אני נעימה חנאווי כראם, פרקליטה במחלקה פלילית בפרקליטות המדינה.

נעימה חנאווי כראם: אנחנו בגדול מרכזים את הטיפול בנושא, אבל יש פה נציגים של שתי יחידות רלוונטיות, יחידות של הפרקליטות, עורכת דין אלכסנדרה קרא מיחידת הסייבר שתתייחס לדברים ולאחר מכן עורך דין חן בן שלום שהוא פרקליט ביחידה של תפקידים מיוחדים בפרקליטות המדינה, הוא יתייחס לדברים שנוגעים לעבירות ההסתה ככל שכמובן יהיה צורך לאחר הצגת הדברים על ידי עורכת דין קרא.

מנסור עבאס: לפני שנפנה לאלכסנדרה, מדאיג אותנו שהסעיף של הסתה כמעט שלא מופיע למרות שהוא כן מופיע בחברה עצמה, והקושי לקבל אישורים לבצע בדיקות או חקירות בנושא של הסתה.

מנסור עבאס: אנחנו מבינים את הקושי ושלא רוצים לפגוע בחופש הביטוי, אבל מצד שני, במיוחד בחברה הערבית היום יש גל גואה של פשיעה ואלימות וזה לא רק דבר פיזי שמתבצע בשטח, אלא האלימות עצמה נמצאת ברשתות החברתיות ומה שנכתב באותן רשתות.

מנסור עבאס: לכן האם יש מדיניות שיכולה להתגבש כדי לטפל במה שנקרא לזה הסתה חברתית, שיש פחות רגישות מהנושא הזה מאשר להסתה פוליטית למשל וכו'.

מנסור עבאס: זה נושא אחד.

מנסור עבאס: נושא שני, אחוז הפענוחים, או לא נגיד פענוחים, אלא הגשת כתבי אישום, מעט מאוד כתבי אישום מוגשים, כמעט 90% מהתיקים נסגרים ואלו שני הדברים העיקריים שעולים מהדוח, 93% מהתיקים נסגרים.

מנסור עבאס: וגם הסבר על העלייה של 70% בכתבי האישום ב-2019.

נעימה חנאווי כראם: אני כן חייבת להגיד שהנושא מטריד אותנו לא פחות והתופעה מוכרת לנו, אבל כמו שפתחתי וציינתי, התשובות לשתי השאלות של אדוני הן באמת בדברים ובמומחיות של שני הנציגים של שתי היחידות.

מנסור עבאס: כן, לכן אני פונה אליהם.

מנסור עבאס: אלכסנדרה.

אלכסנדרה קרא: בוקר טוב, צהריים טובים.

אלכסנדרה קרא: שמי אלכסנדרה קרא, אני ממונה וראש צוות פרקליטים במחלקת הסייבר בפרקליטות.

אלכסנדרה קרא: תחילה אני אבקש רק לומר שכל מה שקשור לנושא ההסתה הוא לא נושא שהוא ייחודי למחלקת הסייבר.

אלכסנדרה קרא: אנחנו אמנם מקבלים תיקים מסוימים שמגיעים אלינו במיוחד בתקופה האחרונה, אבל בכל מה שקשור בטיפול בנושא ההסתה אולי עדיף שחן מהמחלקה לתפקידים מיוחדים יתייחס לכך, אז ככל שתרצו קודם כל שיתייחסו לזה אז אולי חן יקדים אותי ואז אני אמשיך, או שאני פשוט אדבר על הנושאים האחרים שהוצפו כאן במהלך הדיון.

אלכסנדרה קרא: אז דבר ראשון, מחלקת הסייבר בפרקליטות היא למעשה המחלקה הצעירה ביותר בפרקליטות, זו מחלקה שהוקמה בשנת 2015, הפרקליטים שלה מתמקצעים בשאלות משפטיות טכנולוגיות שמתעוררות בכל מה שקשור למאבק בפשיעה במרחב המקוון.

אלכסנדרה קרא: אנחנו מטפלים בכמה מישורים, אנחנו מטפלים כמובן בתיקים פליליים מול שלוש יחידות מרכזיות, ראשית, יחידת סייבר ארצית בלהב 433, מול 105 וגם מול הרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים.

אלכסנדרה קרא: מעבר לטיפול הקלאסי שלנו בתיקים פליליים אנחנו גם מטפלים בכל מה שקשור לאכיפה אלטרנטיבית.

אלכסנדרה קרא: המטרה של אכיפה אלטרנטיבית היא מניעה וסיכול של נזקים של פעולות אסורות במרחב המקוון, גם בלי העמדה לדין של מבצע העבירה.

אלכסנדרה קרא: למעשה אנחנו מדברים על טיפול בפרסום ולא במפרסם, כי לפעמים ישנם מקרים, וזה גם עלה בהתחלה של הדברים, לא בכל מצב ובגלל הקשיים שהרשת עצמה מציבה ניתן להגיע לפוגע, בגלל מאפייני הרשת, בגלל ההצפנה, האנונימיות, בינלאומיות, ביזור, כל הדברים האלה מובילים לקשיים ולפעמים חשוב לטפל בפרסום עצמו, להוריד אותו מהרשת.

אלכסנדרה קרא: אז אנחנו עובדים במסגרת האסטרטגיה הזאת מול פלטפורמות שונות כדי להסיר תכנים.

אלכסנדרה קרא: חשוב לציין בנושא הזה, וזה גם עלה קצת מדוח ועדת המנכ"לים, חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות ברשת משנת 2017, חוק שלמעשה אנחנו התובעים המוסמכים, מחלקת הסייבר, התובעים שלה הם התובעים המוסמכים על ידי היועץ המשפטי לממשלה להגיש בקשות לבית המשפט המחוזי בבקשה להגביל גישה או להסיר אתרי אינטרנט שמשמשים לפרסום פדופיליה, שירותי זנות, ארגון הימורים, סמים וארגוני טרור.

אלכסנדרה קרא: אנחנו גם ראינו את המלצת הוועדה להוסיף גם עבירות נשק, אנחנו חושבים שזו בהחלט זירה משמעותית לפעולה.

אלכסנדרה קרא: אנחנו מודעים לכך שהמרחב המקוון משקף דברים שקורים בחיים האמיתיים ולכן אין מקום לומר שהדברים לא מתרחשים או קורים במרחב המקוון ונכון לעשות הגברת טיפול וקשב לנושאים האלה.

אלכסנדרה קרא: אנחנו עובדים בשיתוף כמובן עם המשטרה, אנחנו יודעים לפעול היום מול תכנים אלימים, בין אם זה, כמו שגלעד גם אמר, בין אם זה לביצוע פעולות איסוף וחקירה כדי ללמוד ולהבין מי עומד מאחורי הפרסום של התכנים האסורים ובין אם זה על ידי הסרת תוכן על מנת להקטין את גובה הלהבות.

אלכסנדרה קרא: אנחנו שמים יד על התוכן.

אלכסנדרה קרא: אני יכולה לומר בהקשר הזה שני דברים.

אלכסנדרה קרא: קודם כל הבחירה של דרך הטיפול היא נושא מאוד עדין, הוא נעשה בשילוב ידיים גם עם המשטרה וגם עם הרשתות החברתיות ובסופו של דבר, ג'ורדנה גם דיברה על זה, המענה הוא גם די אפקטיבי כי בסופו של דבר גם לרשתות החברתיות יש אינטרס שידווחו להם על תכנים פוגעניים או מפרי חוק.

אלכסנדרה קרא: בכל מה שקשור לתהליך היישום אנחנו באמת מצויים בתהליך חשיבה בהקשר המקוון על חשיבה מחוץ לקופסה, על פתרונות יעילים ומועילים ואפשריים גם מבחינה משפטית, בין היתר כמובן גם הגברת השיח וההתעניינות.

אלכסנדרה קרא: אנחנו גם מבינים שיכולים להיות סממנים מקדימים לפגיעה פיזית במרחב המקוון.

אלכסנדרה קרא: אני יכולה לציין אפילו מקרים שהגיעו אלינו מהחברה הערבית שאם היינו מסתכלים עליהם בהסתכלות כללית אחרת יכול להיות שאולי המקרים האלה לא היו מוסרים מהרשת, אבל מתוך הבנה וחשיבה מחוץ לקופסה והבנת התרבות גם של החברה הערבית מקרים של סקסטורשן, ודובר עליו לא מעט, לא תמיד אנחנו נתקלים בסקסטורשן בהיבט הקלאסי שלו, כלומר לא בהכרח אתה תמצא תמונות מיניות שנשלחות.

אלכסנדרה קרא: היה לנו מקרה לצורך העניין שבו אישה שלחה לגבר תמונה שלה ללא רעלה, עצם זה שהיא שלחה תמונה לגבר אחר ללא רעלה מעמיד אותה בסכנת חיים וזו תפיסה תרבותית שצריך להתחבר אליה וצריך להבין אותה וצריך להיכנס לעולם המושגים של החברה.

אלכסנדרה קרא: לא להסתכל רק מבחוץ, אלא להיכנס בפנים ולהבין איזה משמעויות יכולות לקרות מזה.

אלכסנדרה קרא: אנחנו גם מכירים מקרים שבהם הגיעה תלונה בבקשה להסיר תכנים דומים מהסוג הזה שבאמת חוקר המשטרה שמר אותה בתחנת המשטרה עד אשר נעשתה פנייה אלינו, אנחנו הסרנו את התוכן מהרשת והדבר גם לווה על ידי תחנת המשטרה מספר ימים לאחר מכן על מנת לוודא שדבר הפרסום לא נודע חלילה למשפחה הקרובה וזה יכול להעמיד אותה בסיכון.

אלכסנדרה קרא: אז אנחנו בהחלט מודעים לקשיים שיכולים להיות, אנחנו מקבלים גם מדי פעם פניות ופועלים להסרה של החומרים האלה, הרבה בזכות חשיבה, כמו שאמרתי, מחוץ לקופסה ובהבנה שלא כל דבר שבראות אחרת נראה כמשהו פלילי יכול גם להביא לפגיעה במרחב המקוון.

מנסור עבאס: תודה לך, אלכסנדרה.

מנסור עבאס: עורך הדין חן בן שלום.

מנסור עבאס: ממש בקצרה, כי אנחנו אמורים לסיים בעוד כמה דקות.

חן בן שלום: בוקר טוב.

חן בן שלום: אני אציין ממש בתמצית.

חן בן שלום: ראשית, שמי חן, אני פרקליט בלשכה של המשנה לפרקליט המדינה תפקידים מיוחדים.

חן בן שלום: למעשה ישנה שורה של עבירות, הרלוונטית לענייננו זה עבירת ההסתה, הסתה לגזענות, הסתה לטרור, הסתה לאלימות שפתיחה בחקירה בחשד לביצוע של עבירה מהסוג הזה נפתחת במדינת ישראל רק בכפוף לאישור של המחלקה של היחידה שלנו.

חן בן שלום: אני אומר שאנחנו לא מכירים תלונות על ביצוע של עבירת הסתה שהיא בתוך ציבור ספציפי, זאת אומרת יש לנו המון תלונות, לא מעט תלונות, להסתה בין ציבורים כאלה ואחרים, אנחנו לא מכירים תלונות להסתה בתוך ציבור כזה או אחר, בין אם זה הציבור היהודי ובין אם זה הציבור הערבי.

חן בן שלום: לא מכירים תלונות כאלה, למעט מקרה אחד שאני זוכר שבו הייתה הסתה בתוך הציבור הערבי בהקשר של מערכת בחירות, שעסקה על רקע פוליטי.

מנסור עבאס: חן, בנושא הזה אני מבין שאתם מתרכזים בנושאים שיש להם ממד פוליטי מדיני לאומי.

מנסור עבאס: אוקיי, זה קיים ואתם מתפקדים שם בצורה טובה מאוד ולכן את השיח הפוליטי הלאומי שנמצא ברשת, אני רואה שיש שם מתינות יחסית.

מנסור עבאס: אבל בנושא של השיח בוא נגיד החברתי, להגיד גם אחרי או בתקופת בחירות, יש סכסוכים היום שכבר נמשכים שנתיים מהבחירות המקומיות עצמן להיום.

מנסור עבאס: זה מה שאני מנסה להעלות למודעות של המשטרה ושל הפרקליטות.

מנסור עבאס: יש גל של הסתה בתוך החברה הערבית, אני מדבר על החברה הערבית, בתוך היישובים, אני יכול להגיד לך כמה יישובים שיש בהם סכסוך ומתלווה לסכסוך הזה גל של הסתה בתוך היישוב ואתה רואה ממש שיש שם הסתה לרצח, לשנאה, ועוד כל מיני דברים.

מנסור עבאס: לכן אם לא נשים לב לנקודה הזאת ונעלה אותה לסדר היום ושהמחלקה אצלך תתחיל לטפל בנושא הזה, בסופו של דבר זה עולה לנו בחיי אדם.

חן בן שלום: אז אני רוצה להציף איזה נקודה שבעיניי היא מאוד מאוד חשובה ומאוד מאוד קריטית, מכיוון שמדובר בחופש הביטוי אנחנו גוף שמלכתחילה, ברעיון, איך אומרים?

חן בן שלום: אנחנו גוף שמגיב לפניות של המשטרה אלינו.

חן בן שלום: ברמת העיקרון, ככלל אני אומר, למעט מצבים שהם חריגים אנחנו לא יוזמים איזה שהם מהלכים.

חן בן שלום: הנקודה שאני חידדתי והדגשתי זה שאנחנו פועלים בהתאם לפניות של המשטרה אלינו.

חן בן שלום: יכול להיות, אני מניח, כמובן אין לי נתונים עובדתיים, אבל מכיוון שאנחנו לא מכירים פניות של המשטרה אלינו בגין תלונות על הסתה בתוך מגזרים ספציפיים, בתוך ציבורים ספציפיים, אז כנראה שבעצם יש איזה שהוא חסם, אולי תודעתי, שבגינו המתלוננים שסובלים מהסתה בתוך ציבור כזה או אחר לא מגישים תלונות למשטרה ולכן זה לא מגיע אלינו.

חן בן שלום: במה שמגיע אלינו אנחנו כמובן מטפלים בכבוד ראש, ברצינות, במקצועיות ובשוויוניות.

מנסור עבאס: השאלה אם הפרקליטות והייעוץ המשפטי מוכנים לשקול בוא נגיד הקלה בבחינת פניות בנושא של הסתה, נקרא לזה חברתית, נסכם את זה.

חן בן שלום: אני חושב, בכל הכבוד הראוי, שזה לא עניין של הקלה או לא הקלה - - -

מנסור עבאס: כי זה לא תלוי בחופש הביטוי, זה חלק ממערכה שמתקיימת ביישובים שמתבטאת בסופו של דבר – אני מעורב מאוד בנושאים האלה ואני רואה שמה שנכתב ברשתות החברתיות הוא שמושך את הסכסוך עצמו.

מנסור עבאס: אנחנו לפעמים מצליחים להתגבר או לשלוט באירוע עצמו פיזית, אבל אנחנו מתקשים לשלוט בו ברמת הרשתות החברתיות ומה שנכתב שם ואז כל פעם שכותבים עוד פוסט ועוד פוסט יש התגרות ויש הסלמה שוב וכו' וכו' ונכנסים למעגל הזה.

חן בן שלום: בכל הכבוד הראוי השאלה היא בעיניי היא לא של הקלה או לא הקלה, אנחנו בוחנים את השאלה מתי מילים הופכות בעצם ממילים בעלמא, ממילים שחוסות תחת חופש הביטוי, מתי הן עוברות למעשים פליליים, מתי הן חוצות את הרף הפלילי.

חן בן שלום: את השאלה הזאת אנחנו בוחנים בכלים שהם כלים משפטיים, כלים דוקטרינרים ואנחנו מפעילים אותם ביחס לכל ביטוי שנאמר ביחס לכל אדם.

חן בן שלום: זה לא משנה אם זה הסתה לטרור, הסתה לגזענות, הסתה לאלימות, ישנם מבחנים משפטיים שאנחנו אותם מיישמים.

חן בן שלום: שוב, אני חושב שככל שתגענה אלינו פניות בגין הסתה בתוך ציבור כזה או אחר אנחנו נטפל בהם באותם כלים, באותן אמות מידה ונקבל החלטות בהתאם.

מנסור עבאס: יש אפשרות לבדוק רמה, להמציא קטגוריה חדשה, לא קטגוריה פלילית, שיש בה ממד פלילי, אלא תת פלילי, דברים שיכולים להישמע לשני כיוונים, אבל אנחנו מודעים שיש אווירה מסוימת ביישוב מסוים ואז מתייחסים אחרת לדברים האלה?

מנסור עבאס: אתה יודע, לפעמים נשים פונות אליי, אני כחבר כנסת, ומדברות על הטרדה מינית.

מנסור עבאס: הן לא רוצות לפנות למשטרה, הן לא רוצות גם לערב את המשפחה והן רוצות פתרון, ואז אי אפשר לנהל טיפול משטרתי פלילי ומה אפשר לעשות עם האישה הזאת?

מנסור עבאס: כאילו אנשים הממונים לפעמים על מפקח, או איזה שהוא פקיד באיזה משרד או בית ספר, פונים לאותו איש חשוד, אומרים לו: אדוני, אתה מואשם בכך וכך, אמנם אנחנו לא ננהל נגדך הליך פלילי, אבל דע לך.

מנסור עבאס: כאילו מין אקט מרתיע, מין מסלול שיכול לווסת את מה שנכתב, מה שנאמר ברשת.

חן בן שלום: מבלי לצמצם באחריות של הפרקליטות למציאות החברתית משפטית אני חושב שהמנדט לברוא איזה שהיא מציאות משפטית מהסוג שאתה מכוון אליה אני חושב שזה מנדט שנתנו לרשות המחוקקת, אולי גם לבתי המשפט, זה נושא שבראש ובראשונה זה מנדט שנתון למחוקק, הוא פחות נתון לנו.

מנסור עבאס: גלעד, מה דעתך על הנושא הזה?

מנסור עבאס: האם יש מקום שהמשטרה תהיה מעורבת במה שנכתב ובמה שנאמר, אפילו אם הוא נמצא באיזה שהוא שטח אפור בין המקובל לבין האסור או הפלילי?

גלעד בנט: זו סוגיה שנמצאת כרגע בדיון פנימי בינינו לבין הפרקליטות.

גלעד בנט: אני רוצה להגיד שמדובר באזור מאוד מאוד רגיש.

גלעד בנט: אני לאבטוח שנכון שאני אתן את דעתי האישית פה כרגע, כי הארגון עדיין לא גיבש דעה בעניין הזה והדעה מגובשת ביחד עם המשנה הפלילי לפרקליט המדינה והמחלקה לתפקידים מיוחדים.

גלעד בנט: היה לפחות דיון אחד בנושא הזה.

מנסור עבאס: אני העליתי את הנקודה הזאת בפני למברגר, המשנה לפרקליט.

גלעד בנט: אנחנו קיימנו לפחות דיון אחד, יש גם איזה שהיא עבודת מטה באזור הזה, אבל אין עדיין עמדה רשמית של משטרת ישראל בעניין.

גלעד בנט: מדובר בסוגיה שיש לה השלכות תודעתיות וציבוריות על משטרת ישראל, למרות שנראה שכאילו אינטואיטיבית בסופו של דבר לחלק מהאנשים המדינה אמורה להיות מעורבת בתוך השיח האפור, אבל זאת סוגיה מאוד מאוד רגישה ומאוד טעונה.

חן בן שלום: אם אפשר אולי לייעוץ וחקיקה בהמשך לשאלה הזאת, אולי יש לנציגת ייעוץ וחקיקה משהו להוסיף.

מנסור עבאס: מי נמצאת איתנו מייעוץ וחקיקה?

חן בן שלום: דנה רוטשילד.

דנה רוטשילד: שלום.

מנסור עבאס: שלום לך, דנה, שמעת אותנו מתווכחים בנושא הזה?

דנה רוטשילד: אני שומעת אתכם.

דנה רוטשילד: אני מתנצלת, לפני כמה שעות אני חזרתי מחופשת לידה ועדיין מנסה להתרגל לעולם הזום והכנסת.

דנה רוטשילד: אני אומר באופן כללי שעבירות הביטוי ובכללן עבירות ההסתה הן עבירות שמנוסחות באופן מאוד רחב ולא בכדי יש צורך באישור, כפי שציין חן וכפי שציינו בפרקליטות, של הנושא הזה, גם של פתיחה בחקירה וגם כמובן בהעמדה לדין, כיוון שבעצם אפשר להכניס אליהן הרבה מאוד התנהגויות שלא את כולן היינו רוצים להכליל בתוך העולם הפלילי.

דנה רוטשילד: ההיבטים של הסתה נבחנים אמנם בקפידה, אבל אכן נשמע שמה שאדוני מתייחס אליו הם כן מקרים שיכולים להיכלל אולי בעולם של הסתה, הקושי נשמע לי יותר בהיבטים שקשורים לתלונות שמגיעות או לא מגיעות למשטרת ישראל ואולי על כך צריך לשאול, מדוע המקרים האלה לא מגיעים למשטרה או לפרקליטות כפי שהמציאות שמתוארת כאן בשולחן הוועדה.

דנה רוטשילד: זה לא שאין את הכלים המשפטיים לעשות ולפעול בעניין הזה.

דנה רוטשילד: השאלה היא איזה מקרים מגיעים.

דנה רוטשילד: זה לא שאלה של הקלה או לא הקלה בעיניי, זו שאלה מה נכנס לתוך החוק הפלילי.

דנה רוטשילד: מעבר לזה אני אציין בנושא שאדוני התייחס אליו, שלא הכול צריך להיות בעולם הפלילי, ורק לאחרונה, בחודש האחרון, פורסם דוח של ועדת ארבל בנושא בריונות ברשת שעסק גם בשלל סוגיות שונות ששוקל ובוחן בטיפול בתופעה הזאת, לא רק במגזר הערבי, אני מדברת באופן כללי, והדוח הונח על שולחנו של שר המשפטים שבוחן כעת את הדברים והוא מתייחס, בין היתר, להיבטים נוספים שהם לא היבטים פליליים, גם בתחום החינוך והסברה למשל.

מנסור עבאס: תודה לך, דנה.

מנסור עבאס: חשוב לקיים שולחן עגול בנושא הזה ושהצדדים לא יהיו רק משטרה ופרקליטות וייעוץ וחקיקה, אלא גם חינוך וגם רשויות מקומיות.

מנסור עבאס: אני חושב שברגע שאנחנו מגדירים שיש לנו למשל אירוע או סכסוך מתמשך ביישוב מסוים ואז אנחנו מכירים את הצדדים, בדרך כלל אני מדבר על סכסוכים שיש להם אופי חמולתי ואז אפשר לשים את הסכסוך הזה במוקד ולהתייחס אחרת למה שנכתב ברשת החברתית ששם יש את האמרה שמביאה את האנשים שוב לחזור לסכסוך פיזי וכו'.

מנסור עבאס: אני לא רק ממליץ, אני דורש שיתקיים שולחן עגול כזה ושנבחן את הסוגיה הזאת.

מנסור עבאס: וגם חשוב כמובן שישתתפו אנשים מהחברה הערבית, מומחים, סוציולוגים וכו', שיכולים לתת עוד היבט אחר ולבדוק את החשיבות של איך אנחנו מטפלים מהשורש באלמנטים או בגורמים שמביאים בסופו של דבר להתנהגות אלימה מבחינה פיזית ולא רק מילולית.

מנסור עבאס: אבל אנחנו חייבים להתקדם ולסיים, אני מבקש את ד"ר ירון אונגר, מומחה הלשכה המשפטית בכנסת.

מנסור עבאס: בבקשה, ירון.

ירון אונגר: טוב, אז קודם כל, כמו שהוצג, אני מתחום חקיקה ומחקר משפטי בלשכה המשפטית.

ירון אונגר: בשנים האחרונות, הייתי אומר כבר מאזור 2014 הכנסת נדרשת לא מעט לסוגיות של בריונות ברשת, הסתה ברשת.

ירון אונגר: אולי כאן המקום, כבר בשלב הזה, לעשות את ההבחנה שהיא לא לגמרי ברורה בדיון בין הסתה, הסתה זה קריאה בעצם לביצוע מעשה אלימות ולא תמיד זאת בדיוק הבעיה.

ירון אונגר: כשאנחנו נכנסים לעולם ההסתה יש לנו באמת, כמו שכבר הוזכר בדרך אגב מבחנים משפטיים מאוד מאוד מחמירים, צריך להגיע לממשות קרובה לכך שזה יוביל לאלימות וכשאנחנו מדברים על בריונות זו פשוט התנהגות שלעיתים היא נכנסת תחת ההגדרות הפליליות הרגילות של לשון הרע, של פגיעה בפרטיות, ולפעמים לא.

ירון אונגר: זה דבר אחד.

ירון אונגר: דבר שני, הוזכר כאן אגב הדיון, בעיקר ג'ורדנה דיברה וגם גורמים אחרים ממה שנקרא גורמי השחקנים של השוק שבעצם מבקשים שההסדרה תהיה עצמית, בעצם בואו נטפל אנחנו בבעיה והכנסת לא צריכה להידרש לעניין, המחוקק לא צריך להידרש לעניין, כי הקהילה תטפל בעניין בעצמה.

ירון אונגר: הקריאה הזאת קיימת במקומות רבים בעולם.

ירון אונגר: כל הבעיה וכל הסוגיה הזאת היא לא סוגיה ישראלית, היא כלל עולמית, כולם מתמודדים איתה ואנחנו מוצאים את הקריאות האלה במקומות רבים בעולם.

ירון אונגר: יש עם זה בעייתיות מסוימת כי אנחנו מעבירים את כל הנושא של חופש הביטוי, אנחנו בעצם מפריטים אותו ונותנים לגורמים פרטיים להחליט מה יעלה ומה לא יעלה.

ירון אונגר: זה גם כפוף לאינטרסים הפרטיים שלהם, הם יסירו כשזה תועלתי להם, הם לא יסירו כשזה לא תועלתי להם, מטבע הדברים, והמציאות מוכיחה שזה כשלעצמו לא נותן את התרופה המתאימה.

ירון אונגר: יש הסדרה שאפשר לקרוא לה היברידית, אנחנו מוצאים את זה למשל בארצות הברית בהקשר לא של בריונות, אלא בהקשר של קניין רוחני, אנחנו מוצאים את זה בקנדה, אנחנו מוצאים את זה במקומות נוספים, של מה שנקרא מפרץ בטוח, באים ואומרים לרשתות או לספקים: אתם רוצים שתוסר מכם אחריות, אזרחית, פלילית, מנהלית, מה שלא יהיה, מנהלית לא קשורה, אבל כל אחריות שהיא לתוכן שהופץ דרככם תראו לנו שיש לכם מנגנון אפקטיבי לטיפול בתלונות כאלה.

ירון אונגר: אפשר לומר שפעם בשנה וכו', כל מיני הסדרים מהסוג הזה, תיתנו לנו דוח שמראה שהמנגנון שלכם עובד והוא פועל.

ירון אונגר: גם עם זה יש בעיה, ההסדרים האלה קיימים בחלק מהמקומות בעולם, בגרמניה זה קיים, זה קיים בשבדיה, לפי מה שאני יודע, אבל לפעמים זה יוצר מוטיבציית יתר, זאת אומרת הגופים שרוצים לחמוק מאחריות, שלא חלילה ייתבעו, אז הם מוחקים גם מה שלא צריך למחוק מבחינת שיקולי חופש הביטוי.

ירון אונגר: ברמת ההסדרה שהיא מבקשת למנוע את התופעה אז אנחנו יכולים לדבר על שלוש רמות.

ירון אונגר: דובר פה לא מעט על חינוך והגברת המודעות.

ירון אונגר: יש חקיקה כזאת במקומות רבים בעולם, יש כזה בכמה מהפרובינציות בקנדה, גם בחלק מהמדינות בארצות הברית אנחנו ראינו הסדרה מהסוג הזה.

ירון אונגר: יש הצעת חוק שלפני חצי שנה הונחה על שולחן הכנסת, אבל היא נעצרה כיוון שהמציעה, חברת הכנסת אורלי לוי, הפכה לשרה, שדיברה על לחייב את משרד החינוך להכין תוכניות וכדומה.

ירון אונגר: זו חקיקה שעולה מעת לעת, זה דבר שהוא בהחלט יכול לתת מענה מסוים לבעיה.

ירון אונגר: יש חקיקה שהיא בעצם מדברת על סוג של תיקון, שזה חקיקה שהיא מבחינת נקודת המוצא של חופש ביטוי היא מאוד בעייתית, זאת אומרת של הגבלת גישה לתוכן מסוים, או הסרה של תוכן, מה שנקרא צנזורה.

ירון אונגר: זו חקיקה שהיא קשה מאוד, בעולם אנחנו לא מצאנו כדוגמתה, בארץ רק בהקשרים של טרור, לא בהקשרים של מה שדובר כאן כהסתה חברתית או בריונות.

גלעד בנט: סמים וילדים.

ירון אונגר: יכול להיות, כן.

ירון אונגר: על ידי המדינה?

גלעד בנט: חסימה על ידי ספקיות האינטרנט.

גלעד בנט: זה לא הסרה, זה חסימה.

קריאה: זה חקיקה?

גלעד בנט: זה חוק, כן.

ירון אונגר: בהקשרים האלה היה ניסיון פה בארץ, נכון להיום בארץ יש לנו רק בהקשרים של טרור.

ירון אונגר: הספקיות, יש להן כל מיני הסדרים להסרה של דברים - - -

גלעד בנט: אגב, הפיקוח שנעשה בהיבט הזה הוא פיקוח סמי שיפוטי, אנחנו נותנים את המידע ומי שמבצע את התהליך זו מחלקת סייבר ופרקליטות המדינה.

גלעד בנט: זאת אומרת העין שבוחנת את זה היא עין מאוד מאוד ביקורתית.

ירון אונגר: כן, זה בהקשר של למנוע עבירות פליליות.

ירון אונגר: והדבר האחרון שאני רוצה בהקשר הזה לומר, בנושא של אחריות על מתווכים.

ירון אונגר: יש גישות בעולם, למשל יש הסדר יחסית חדש בגרמניה שצריך עדיין לבחון עד כמה הוא עובד, אבל הוא אומר שאפשר להגיש תלונה לפייסבוק או לספקית הגישה שאומרת כך וכך הופץ נגדי, זה מאיים עליי, זה פוגע בי, אני מבקש את ההסרה של זה.

ירון אונגר: הם אמורים לבחון את הדבר הזה ובהתאם, אם אכן יש פה בעיה פלילית אז להסיר, או לחילופין, וזו גם הצעה שעלתה פה ובמקומות שונים בעולם היא קיימת, על פי צו שיפוטי, זאת אומרת שיהיה מנגנון שמאפשר לפנות לבית המשפט בבקשה להסיר תוכן מסוים והמנגנון הזה יכלול ערעור ובחינה.

ירון אונגר: אלה האפשרויות שקיימות.

מנסור עבאס: ירון, אני מאוד מודה לך, אמרת דברים חשובים, אמנם אמרת את זה לפרוטוקול, אבל נשמח לקבל מסמך שיהווה בסיס או נקודת מוצא לטיפול.

ירון אונגר: נכתבו לא מעט מסמכים בהקשר הזה, אבל אם אתם מחפשים משהו שהוא מאחד אז אפשר.

מנסור עבאס: כן, בהחלט.

מנסור עבאס: גלעד, תרצה לסכם ב-20 שניות?

גלעד בנט: כן, תודה רבה.

גלעד בנט: אני חושב שהדיון היה דיון פורה, השתתפו פה כל בעלי העניין שאמורים לעטוף את הנושא של ניהול סיכונים במרחב המקוון.

גלעד בנט: החברה הערבית היא סוג של, אני לא אוהב את המילה הזו, אבל היא סוג של צלחת פטרי מבחינתנו שמאפשרת לנו להתמודד עם האתגרים היותר גדולים בהיבט הזה, היא מציבה למשטרת ישראל, ואני חושב שגם לארגונים האחרים, איזה שהוא סוג של תמונת ראי שמאפשרת להתמודד ולהכין את עצמם ולהתמודד עם הסיכונים.

גלעד בנט: התמונה הזאת לא תמיד טובה, יש הרבה מה לעשות, אבל השיח הוא חלק מהפתרון.

גלעד בנט: תודה רבה.

מנסור עבאס: אוקיי, תודה לך, גלעד.

מנסור עבאס: חברים, אני מסכם בכמה משפטים ונועל את הישיבה.

מנסור עבאס: הוועדה מודה לכלל המשתתפים בדיון זה על הסקירות שהביאו בפני הוועדה ושבה וקוראת למשרד לבטחון פנים להשתמש במונח חברה ערבית במקום המונח 'לא יהודים' שמכיל אוכלוסיות נוספות.

מנסור עבאס: הוועדה סבורה כי הנתונים על הסתה אינם משקפים את המציאות כי יש מאות אירועים של הסתה שאינם מדווחים, מה עוד שסגירת תיקים על הסתה אינה מאפשרת להשיג הרתעה של המאיימים והמסיתים.

מנסור עבאס: הוועדה מבקשת מהמשרד לבטחון פנים פילוח של המבצעים התודעתיים שבכוונתו לקיים, כמה בשפה הערבית, אילו תופעות פשיעה נכללות במבצע הזה ומה לוח הזמנים שלהם.

מנסור עבאס: הוועדה מבקשת ממשרד החינוך, מוקד 105, להעביר לעיונה פילוח של הדיווחים שהתקבלו במוקד 105 בשנה האחרונה וכיצד טופלו וכמה מתוכם דיווחים של נוער מהחברה הערבית.

מנסור עבאס: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבחון דרכים לשילוב מורים בבתי הספר ולהכשירם לפיקוח על שימוש ברשתות החברתיות וההתמודדות מול פגיעה בבני הנוער בבתי הספר.

מנסור עבאס: הוועדה קוראת לפרקליטות המדינה, לייעוץ המשפטי כמובן, לשים בסדר עדיפויות שלה גם את הטיפול בהסתה בתוך אותה חברה, אותו יישוב, הכוונה להסתה חברתית, ולחשוב על הליך מרתיע שאינו פלילי כלפי הפוגעים.

מנסור עבאס: הוועדה קוראת לפרקליטות המדינה לקיים שולחן עגול לפרקליטות המדינה, למשטרה, לייעוץ המשפטי, שולחן עגול בשיתוף משרד החינוך ומשרדים שונים ונציגי הרשויות המקומיות ומומחים מהחברה הערבית כדי לגבש מתווה לטיפול שורש באלמנטים פוגעניים המביאים להתנהגות אלימה פיזית ולא רק מילולית בחברה הערבית ובחברה בכלל.

מנסור עבאס: אנחנו אמנם מקיימים את הדיון במסגרת הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית, אבל ההתייחסות שלנו היא התייחסות כללית לכל החברה בישראל.

מנסור עבאס: אני מאוד מאוד מודה לכם ומכריז בזאת על נעילת הישיבה.

מנסור עבאס: תודה לכם.