ועדת המשנה לעידוד תעסוקה והכשרות מקצועיות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-12-07 09:40

חוה אתי עטייה: בוקר טוב לכולם.

חוה אתי עטייה: היום יום שני, כ"א בכסלו תשפ"א, 7 בדצמבר 2020.

חוה אתי עטייה: השעה 9:30.

חוה אתי עטייה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה השנייה.

חוה אתי עטייה: על סדר היום דיווח ומעקב בנושא הכשרות מקצועיות המשך הדיון שהתקיים ב-23 בנובמבר 2020.

חוה אתי עטייה: נתחייל עם הדובר הראשון מר אביעד שוורץ, נציג משרד האוצר.

חוה אתי עטייה: לפני שאתה מתחיל, אנחנו נשמח לקבל דיווח וסטטוס הקמת מינהלת ההכשרות.

חוה אתי עטייה: נושא נוסף שאנחנו מבקשים שתתייחס אליו זה כיצד התבצע סינכרון בין כלל הגופים להפקת הנתונים לבחינת יעילות הצעדים.

אביעד שוורץ: בוקר טוב.

אביעד שוורץ: אני אביעד שוורץ מאגף תקציבים.

אביעד שוורץ: לגבי מינהלת ההכשרות, כרגע יש תהליך פנימי בתוך מטה התשתיות באוצר של הקמת המינהלת, יש הבנה שנדרש לגייס אנשים ייעודיים לטובת תחום ההכשרות וכרגע עובדים על גיוס אותם אנשים שיהיו אחראיים על ההכשרות ויוכלו לתפעל, עוד פעם, זה לא לתפעל לגמרי אלא לעשות את ההתקשרויות שיבצעו את ההכשרות בפועל.

חוה אתי עטייה: מתי זה יתחיל להתבצע?

אביעד שוורץ: התהליך לוקח קצת זמן.

אביעד שוורץ: עכשיו צריך את האישורים לגייס את האנשים, התהליכים הרגילים שלוקחים, בטח כשאין תקציב, זה דורש טיפה זמן כל התהליך הזה, אבל הוא בתהליך.

אביעד שוורץ: קשה לי להגיד עכשיו מתי בדיוק זה יקרה.

חוה אתי עטייה: בפעם הבאה אני מקווה שתגיע עם עדכונים.

אביעד שוורץ: אני מקווה.

אביעד שוורץ: זה לא ייקח מהיום להיום לצערי, זה לוקח מעט זמן.

אביעד שוורץ: הניסיון כמובן הוא להתחיל להוציא את הדברים כמה שיותר מהר.

חוה אתי עטייה: אז אין כל קשר להכשרות שיתחילו לרוץ, נכון?

אביעד שוורץ: זה השלב הראשון.

חוה אתי עטייה: אחד קשור בשני?

חוה אתי עטייה: הפעלת המינהלת שתצא כבר, שתתחיל לעבוד - - -

אביעד שוורץ: זה חלק מההכשרות.

אביעד שוורץ: זה לא כל ההכשרות, זה אומר עוד נדבך בהכשרות.

אביעד שוורץ: מעבר לזה יש כמובן גופים אחרים שמבצעים הכשרות, זרוע העבודה, נעשה גם כן - - - תעסוקה דרך משרד הכלכלה, הרחבה של הכשרות בהשכלה גבוהה, צריך להגדיל שם מכסות עם ביקוש בשביל שיהיו יותר סטודנטים, זה גם משהו שבסופו של דבר תורם להכשרה של האנשים במשק ובשוק העבודה.

אביעד שוורץ: הכל נעשה במקביל.

אביעד שוורץ: הדברים נעשים במקביל, מינהלת ההכשרות היא מעין גוף אחד שאמור להוסיף עוד על מנת לאפשר לעשות מספר רב יותר של הכשרות.

אביעד שוורץ: גם המינהלת תהווה את השלב הזה בדרך.

אביעד שוורץ: יש דברים שיצאו כבר, זרוע העבודה כל הזמן ממשיכה כל הזמן להוציא הכשרות, רשות החדשנות הוציאה קול קורא להכשרות לתחום ההייטק, משרד הכלכלה כבר הוציא קולות קוראים לנהלים אצלם.

אביעד שוורץ: זאת אומרת שהדברים כן כבר מתחילים לקרות.

חוה אתי עטייה: יש לי שאלה.

חוה אתי עטייה: מה צריך כדי לקרות, יש מחסור של טכנאי רנטגן, לבורנטים, מקצועות פרה-רפואיים, והגשתי שאילתה לסגן שר הבריאות יואב קיש והוא טען שיש להם בעיה של תקנים.

חוה אתי עטייה: הם מאוד ישמחו להכשיר, בעוד שב-2021 מתכוונים, יתקבלו 10 מכשירי MRI.

חוה אתי עטייה: אז הפרופסור אומר "זה נכון, אבל מי יפעיל אותם" אנחנו צריכים להכשיר אנשים.

חוה אתי עטייה: אז מצד אחד זה נראה לך סביר שאנשים ב-3:00 לפנות בוקר הולכים לעשות MRI, ולקבל תור ל-MRI, צריך לחכות עד מארס-אפריל.

חוה אתי עטייה: בעוד שאמורים להגיע מכשירים, אז מי יתפעל אותם?

חוה אתי עטייה: והנה, אפשר כבר לצאת לדרך עם קורס של טכנאי רנטגן, לבורנטים, גם מטפלים בסיעוד.

חוה אתי עטייה: יש חוסר משווע, וחסר תקנים.

חוה אתי עטייה: אז איך אנחנו יכולים כבר לצאת לדרך?

אביעד שוורץ: צריך להבין, ספציפית הסוגיה באמת במקצועות שתיארת, הפרה-רפואיים, מול משרד הבריאות.

חוה אתי עטייה: תוכל להביא לנו גם את התשובה לפעם הבאה.

אביעד שוורץ: אני אצטרך להבין ממשרד הבריאות באמת מה המצב שם ואיך עובדת ההכשרה הספציפית, הרי אלה מקצועות פרה-רפואיים, לרוב זה מקצועות, ממה שאני מכיר, שנדרשת להם הכשרה אקדמית הרבה פעמים ואז חלק מהרחבת האקדמיה זה לטובת מקצועות כאלה.

חוה אתי עטייה: אנחנו נשמח באמת אם תביא לנו, כי אולי אפשר לעשות מעשה מבורך.

חוה אתי עטייה: אתה יכול להשיב לנו בעניין הסינכרון בין הגופים לבדיקת יעילות הצעדים?

אביעד שוורץ: עוד פעם, יש הגדרות, כל גוף פועל קצת באיזה שהוא חלל נפרד.

אביעד שוורץ: לא אמורה להיות יותר מדי חפיפה בין הגופים השונים, המטרה היא שכל אחד באמת יעשה את ההכשרות שלו, פשוט יש מספיק ביקוש ומספיק אנשים שיכולים לעבור, שאתה לא צריך לדרוך אחד לשני על האצבעות בשביל לעשות את כל ההכשרות.

אביעד שוורץ: גם בזרוע העבודה וגם בהכשרות, המטרה היא בסוף שתיעשה בדיקה של איכות ההכשרות והאפקטיביות שלהן, והדבר הזה יאפשר לנו באמת בעתיד, בעוד שנה-שנתיים להגיד "הנה, תראו, ההכשרות האלה עבדו.

אביעד שוורץ: אלה נתנו לנו ערך".

אביעד שוורץ: אם נצליח לעשות את הבדיקה הזאת בכל המקומות כמו שצריך אז באמת נוכל אחרי זה להגיד "הנה, תראו, יש הכשרות שהבנו שהן פחות טובות, פחות תורמות לאנשים".

חוה אתי עטייה: זה יהיה רק בעוד שנה-שנתיים?

חוה אתי עטייה: זה המון זמן.

חוה אתי עטייה: אי אפשר לקצר את הזמן?

אביעד שוורץ: כי ההכשרות עצמן לוקחות מספר חודשים ואז אתה צריך לבדוק איך ההשתלבות בשוק העבודה, זו עוד תקופת זמן שצריך לראות.

אביעד שוורץ: אני לא יכול לדעת ישר בסוף ההכשרה אם היא הצליחה או לא, המטרה שלי היא קצת קדימה, לראות אם הבנאדם הצליח להשתלב, באיזה שכר הוא השתלב.

חוה אתי עטייה: הכי חשוב זה ההשמה.

אביעד שוורץ: גם מדדים שחשוב לנו לראות ולבחון אותם, ולכן זה לוקח קצת יותר זמן.

אביעד שוורץ: זאת אומרת מעבר להכשרה, נדרשת עוד תקופת זמן לאחר מכן.

חוה אתי עטייה: הבנתי.

חוה אתי עטייה: שאלה נוספת.

חוה אתי עטייה: אז מה הערך המוסף הצפוי של המינהלת?

אביעד שוורץ: הערך המוסף הוא שיינתנו הכשרות לעוד אלפי אנשים.

אביעד שוורץ: אם בלי המינהלת היינו יכולים לתת הכשרות למספר מסוים של אנשים, עכשיו נצטרך להרחיב את זה בעוד אלפי אנשים.

אביעד שוורץ: זו המטרה.

אביעד שוורץ: המטרה היא פשוט שנוכל לתת יותר הכשרות ליותר אנשים.

חוה אתי עטייה: אוקיי.

חוה אתי עטייה: נשמח בדיון הבא לקבל עדכון בנושא.

אביעד שוורץ: בסדר גמור.

חוה אתי עטייה: הדובר הבא, מוטי אלישע משירות התעסוקה.

חוה אתי עטייה: בוקר טוב מוטי, שמענו שאתה בבידוד.

חוה אתי עטייה: אנחנו נשמח מאוד שתיתן לנו סקירה על הסיכום התקציבי עם האוצר, פירוט הקצאת התקציבים למסלולים השונים.

חוה אתי עטייה: האם הוקצה תקציב גבוה דווקא לשוברים?

חוה אתי עטייה: אם אתה יכול להתייחס.

מוטי אלישע: אני אצטרך להתחבר שוב.

חוה אתי עטייה: אביעד, יש כאן שאלה.

חוה אתי עטייה: האם תוכל לפרט בהמשך לנו יותר את המשמעות במה שפירטת?

חוה אתי עטייה: באופן יותר מפורט.

מוטי אלישע: בוקר טוב.

חוה אתי עטייה: בוקר טוב מוטי.

חוה אתי עטייה: האם תוכל לתת לנו דיווח בעניין הסיכום התקציבי עם האוצר, פירוט הקצאת התקציבים למסלולים השונים והאם תוכל גם להציג אבני דרך?

מוטי אלישע: אני מתנצל, אני בבידוד בבית בהפתעה אז אין לי פה את החומרים אבל אגיד ממה שאני זוכר.

מוטי אלישע: בגדול, יש לנו סיכום תקציבי על כ-322 מיליון שקל שכוללים בסביבות 170 מיליון שקל להכשרות מקצועיות, חלקם, קרוב ל-100 מיליון שקל זה הכשרות בשיתוף עם מעסיקים ששם יש דגש גדול, שוברים קרוב ל-50 מיליון שקל ועוד הכשרות נוספות.

מוטי אלישע: בנוסף, יתר הסכום נועד גם להכשרות אבל לאוכלוסיות, כלומר אוכלוסיות החרדים והערבים, שם יש גם 150 מיליון שקל, ושם הדגש הוא באמת על שפות, פיתוח שפות, כלים דיגיטליים, קורסים מקוונים ועוד.

חוה אתי עטייה: אוקיי.

חוה אתי עטייה: יש לך עוד להוסיף או שאעבור לשאלה הבאה?

מוטי אלישע: בגדול אנחנו נערכים למעשה, אני יודע שהפניה אתמול או שלשום עברה, האוצר אמור להעביר כסף עבור שנת 2020, שם זה כסף קטן יחסית.

מוטי אלישע: כל הסיכום, רוב הכסף אמור להגיע ב-2021, כי ידענו שלא נוכל לנצל אותו, הסיכום התקציבי הוא די חדש וטרי, ואנחנו נערכים בכל הכוח להכשרות מקצועיות, וככל גם שיהיה לנו אישור ממשרד הבריאות לפתוח כיתות במתכונת של 18 תלמידים, מה שאין עדיין אישור, אז זה מאוד יקל עלינו ועל המובטלים כמובן.

חוה אתי עטייה: אמרת משרד הבריאות.

חוה אתי עטייה: איזה קורסים על ידי משרד הבריאות אתם מתכוונים - - -

מוטי אלישע: משרד הבריאות כרגע אינו מאפשר לימודים בכיתות.

מוטי אלישע: כלומר בגלל שאסור כביכול להתקהל, יש קושי לפתוח כיתות.

מוטי אלישע: הלימודים הם בזום.

מוטי אלישע: אנחנו נוכל לעשות לימודים בזום, אבל זה לא כל כך אפקטיבי, כמו שאנחנו יודעים, לעומת הלימודים הפרונטליים.

מוטי אלישע: זה ממחקרים שעשינו.

מוטי אלישע: לכן כן היינו רוצים ללמד פרונטלית בכיתות.

מוטי אלישע: לכן כאן נכנס משרד הבריאות.

חוה אתי עטייה: אז זה מתעכב.

חוה אתי עטייה: אוקיי.

חוה אתי עטייה: אני רוצה שאלה נוספת.

חוה אתי עטייה: אתה יכול לתת לנו דיווח בעניין התקדמות כתיבת נוהל קורס במקום העבודה?

חוה אתי עטייה: להתייחס לנהלים?

מוטי אלישע: כן.

מוטי אלישע: למעשה שינינו את כל הנהלים שלנו, אנחנו עושים המון שינויים.

מוטי אלישע: א.

מוטי אלישע: בהיבט של צמצום הבירוקרטיה, פשוט אנחנו משנים את הכל.

מוטי אלישע: אם זה בנושא של הקלה במסלולים, אם זה הקלה במסלולי מוסדות, כלומר גם קורסים חדשים אנחנו נכיר במסלולים ירוקים וגם מכללות חדשות, ככל שיהיו עליהן המלצות ממעסיקים.

מוטי אלישע: דבר נוסף ומאוד חשוב, פתחנו למעשה מסלולים חדשים שלא היו עד היום.

מוטי אלישע: כלומר, אנחנו שינינו את כל התפיסה.

מוטי אלישע: היום התפיסה היא לעבוד מול מעסיקים ועם מעסיקים, לצורך כך גם יש לנו חיבור למיזם מעסיקים, ובמסגרת הזאת אנחנו למעשה פתחנו מסלול שאומר שכל מספר מעסיקים או מעסיק גדול יכול להגיע למכללה מסוימת, ככל שהוא יתחייב להעסיק 60% ממנה, אנחנו נממן את כל ההכשרה וגם אנחנו נממן, יהיו מענקים בגין השמה על מנת שהמובטלים יוכלו לקבל השמה מיידית, ויש שם סוג של התחייבות של המעסיק לפחות אחרי חצי שנה לוודא שהוא עובד ואז הוא מקבל את המענק.

מוטי אלישע: דבר נוסף שעשינו, פתחנו פורטל מעסיקים.

מוטי אלישע: זה נקרא זירת מעסיקים ששם כל המעסיקים יכולים להכנס ולראות את כל הכלים שיש לנו.

מוטי אלישע: הוא כבר עובד, ואני מאמין שתוך שבועיים ייכנסו שם עוד המון כלים, אם זה של המכון להכשרה טכנולוגית ואם זה עוד קורסים אחרים, מתוקצבים ועוד.

מוטי אלישע: בקיצור אנחנו עושים מהפכה בתחום הזה ואני מקווה שכן נצליח לתת מענה באמצעות הסכום שקיבלנו, אם זה למעסיקים ואם זה למובטלים.

מוטי אלישע: עוד נקודה שאני חייב לציין, שאם פעם חיכו ארבעה-חמישה חודשים, אז היום מחכים חמישה ימים לאישור, או בכלל לא מחכים.

חוה אתי עטייה: כל הכבוד.

חוה אתי עטייה: יפה.

חוה אתי עטייה: שאלה נוספת.

חוה אתי עטייה: האם יהיה גוף אחד מתכלל לקביעת אסטרטגיה ותכנון מדיניות, ומה יהיו סמכויותיו לגבי כלל המשרדים הפועלים בתחום.

מוטי אלישע: זו שאלה מאוד מאוד חשובה.

מוטי אלישע: זו שאלה קריטית.

מוטי אלישע: כלומר היום במקום שיחברו את הכל אז מפזרים את הכל.

מוטי אלישע: אני רוצה לכוון לדו"ח תעסוקה, דו"ח 2030, אותה מינה השר לשעבר ח"כ חיים כץ, ושם הוועדה בראשות פרופ' אקשטיין יחד עם 21 ארגונים גדולים ומעסיקים בהסתדרות קבעו למעשה פה אחד שמי שאמור לתכלל את כל האירוע של ההכשרה המקצועית ואת כל שוק העבודה זה זרוע העבודה, אנחנו, ואני מחכה שהדו"ח הזה יעלה בחוק ההסדרים וכך ייקבע.

מוטי אלישע: היום יש המון שחקנים ואין בדיוק תיאום ותכלול בינינו, זה לא דבר יעיל, אני יודע שגם משרד האוצר בעד הדבר הזה, לפחות הוא חתום על הדו"ח, אני מקווה שכשנגיע לחוק הסדרים כן ניישם את זה.

חוה אתי עטייה: סליחה רגע מוטי.

חוה אתי עטייה: אביעד אתה יכול להתייחס למה שהוא אומר?

אביעד שוורץ: להתייחס למה, לדו"ח?

חוה אתי עטייה: לדו"ח 2030.

חוה אתי עטייה: בקשר לחוק ההסדרים.

אביעד שוורץ: כן.

אביעד שוורץ: כרגע יש החלטה שכבר עבדנו עליה לפני כחצי שנה, יחד עם זרוע העבודה.

אביעד שוורץ: באמת החלטה שמאמצת את המלצות מדו"ח 2030 כולל יעדי תעסוקה ורפורמה בהכשרה המקצועית שאנחנו עובדים בשיתוף עם זרוע העבודה.

חוה אתי עטייה: מצוין.

חוה אתי עטייה: יש לך משהו להוסיף מוטי, לפני שנעבור לשירות התעסוקה?

מוטי אלישע: לא.

מוטי אלישע: אני מברך על הוועדה הזאת שעוקבת ותומכת, כי אני חושב שבכל העולם וגם בארץ, כולם יודעים שהסבות מקצועיות והכשרה מקצועית הם כלים מאוד אפקטיביים, אם זה לשלב את האנשים במקומות עבודה חדשים, הסבות מקצועיות.

מוטי אלישע: וגם מעסיק רוצה פריון גבוה, ופריון גבוה אפשר להשיג באמצעות הכשרות אפקטיביות שיעלו את הפריון וכך הוא גם יכול לשלם שכר גבוה יותר לעובדים, וכולם מרוויחים מזה, גם המשק, גם העובד, גם המעסיקים.

מוטי אלישע: אני חושב שאתם עושים עבודה מצוינת ותודה לכם.

חוה אתי עטייה: מוטי, שאלה קטנה ברשותך.

חוה אתי עטייה: אתה יכול להציג אבני דרך למעקב של הוועדה?

מוטי אלישע: תראו, אני לא מכיר מה הוועדה קבעה, אני אשמח לשמוע, אבל בגדול יש לנו אבני דרך לגבי מספר המושמים.

מוטי אלישע: כלומר השאיפה שלנו היא להגיע לפלוס-מינוס 40,000 השמות.

חוה אתי עטייה: לא מה שהוועדה קבעה, אלא אבני דרך שלכם.

מוטי אלישע: אבני דרך שלנו בגדול כמו שאמרתי זה המון המון שיתופי פעולה עם מעסיקים, המון מערכות מקוונות ודיגיטליות על מנת לתת מענה מהיר ומיידי ובסוף, עד סוף שנת 2021, השאיפה שלנו היא להכשיר 35,000-40,000 מובטלים.

מוטי אלישע: בהנחה שיגיע תקציב נוסף, התקציב הבסיסי שהיה אמור להיות באגף להכשרה מקצועית ובאוכלוסיות, אם הוא לא ייפגע, אז יחד נוכל להגיע לסביבות 40,000 השמות.

מוטי אלישע: זו השאיפה שלנו.

חוה אתי עטייה: תוך כמה זמן?

חוה אתי עטייה: אתה יכול להגדיר יעד?

מוטי אלישע: שנה.

מוטי אלישע: עד סוף 2021.

מוטי אלישע: כי כל התקציב שאמרתי זה תקציב לקורונה.

מוטי אלישע: תקציב קורונה לא נמשך מעבר ל-2021.

מוטי אלישע: כלומר, לפי הסיכום ולפי מה שגם אגף תקציבים יודעים, זה לא שהם לא רוצים, הם פשוט לא יודעים מה יקרה, אבל בגדול ככל שהתקציב לא ינוצל הוא יחזור לאוצר, הוא הולך לאיבוד כי זו קופסת קורונה.

מוטי אלישע: אין לו משמעויות המשכיות לתקציב 2021.

מוטי אלישע: לכן השאיפה שלנו, אין לנו אפילו זמן לאבני דרך, למעשה אנחנו צריכים לבצע את הכל במהירות המיידית וזו השאיפה שלנו.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

נועה בן-שבת: אפשר לשאול משהו?

חוה אתי עטייה: בבקשה.

נועה בן-שבת: עדיין לא הבנתי, אומרים לנו שיש את המינהלת, מוקמת המינהלת במשרד האוצר שהיא תגרום לכך שההכשרות יהיו בסדר גודל יותר גדול, ואתה אומר שדו"ח 2030 המליץ שהגוף המתכלל יהיה דווקא זרוע העבודה.

נועה בן-שבת: איך שני הדברים האלה משתלבים יחד?

נועה בן-שבת: מה התרומה של כל אחד מהגופים האלה?

מוטי אלישע: אני מציע שתפנו את השאלות לאוצר, לא אלי.

מוטי אלישע: זה מוקם באוצר לכן אני מציע שתפנו את זה לאוצר.

מוטי אלישע: לא אלי.

אביעד שוורץ: המינהלת מוקמת באופן זמני.

אביעד שוורץ: היא לא אמורה להיות משהו, כתוב גם בהחלטת הממשלה שבעצם כעבור שנתיים ההתקשרויות יועברו לזרוע העבודה.

אביעד שוורץ: כן ברור שבטווח הארוך זרוע העבודה היא הגוף שיעשה את ההכשרות.

אביעד שוורץ: זו איזו שהיא תוספת זמנית בעקבות המשבר, על מנת לאפשר יותר הכשרות בפרק זמן קצר.

אביעד שוורץ: זה לא משהו שנועד לטווח הארוך.

נועה בן-שבת: זאת אומרת מינהלת ההכשרות היא לא זאת שקובעת איזה הכשרות עושים ועם איזה שיתופי פעולה ובאיזו דרך?

נועה בן-שבת: היא רק מממנת בעצם?

אביעד שוורץ: היא תממן ותנסה כן לזהות איפה עכשיו צריך עוד ולהוסיף.

אביעד שוורץ: אבל זה משהו שהוא מאוד זמני ונקודתי.

אביעד שוורץ: זה לא משהו של, להקים גוף שעכשיו נשאר פה, אלא רק באמת בסוף אם האגף להכשרה מקצועית זרוע העבודה נתנו הכשרות כולל שוברי הכשרה לפחות או יותר 12,000 אנשים בשנה, ואנחנו רוצים להכפיל את המספרים האלה, אז גם אם זרוע העבודה תכפיל פי 3 ופי 4, אנחנו רוצים עדיין להצליח להכשיר יותר אנשים בכל מקרה.

אביעד שוורץ: לכן יש את המינהלת שתאפשר לצאת לעוד התקשרויות עם עוד גופים חדשים שירחיבו את מנעד ההכשרות ואת כמות ההכשרות.

נועה בן-שבת: והמינהלת מעוניינת בשיטת השוברים?

נועה בן-שבת: שיטת השוברים היא שיטה טובה מבחינת המינהלת?

אביעד שוורץ: השוברים פחות, זאת אומרת, השוברים זה משהו שיותר קל לחלק, זה פשוט אני נותן לבנאדם והוא מוצא את המקום של הקורס, המטרה של המינהלת תהיה יותר ליצור הכשרות מראש עם מעסיקים שכוללות את ההשמה עצמה, לא שובר שהוא כללי לבנאדם שאחרי זה הולך לעשות הכשרה.

חוה אתי עטייה: גברת ללי דרעי בבקשה.

ללי דרעי: אני ללי דרעי מעמותת 121, שהקימה את שותפות המקפצה.

ללי דרעי: יש לי שאלה לאביעד וגם למוטי בעצם.

ללי דרעי: האם יש חלוקת עבודה מבחינה ענפית, בין זרוע העבודה לבין המינהלת באוצר או שכל אחד עושה בכל הענפים?

ללי דרעי: האם חילקתם ביניכם את העבודה מבחינה ענפית, כדי שהמעסיקים ידעו "אני עובד בתעשייה, אז כדאי לי לעבוד עם X" או "אני עובד בהייטק אז כדאי לי לעבוד עם Y".

אביעד שוורץ: החלוקה היא לא הרמטית אבל כן נעשתה חלוקה שהמינהלת תתעסק בענפים בעלי פריון גבוה, זאת אומרת רק שם היא תמקד את המאמצים.

אביעד שוורץ: כשזרוע העבודה פרוסה פחות או יותר על כמעט רוב הענפים במשק, אמורה לתת הכשרות גם ניהול, מינהל, תעשיה, בניין.

אביעד שוורץ: כמעט ברוב התחומים לזרוע העבודה בסוף יש מערך שהוא כבר קיים וותיק, המטרה של המינהלת באמת להתעסק בהכשרות בענפים בעלי פריון גבוה ושם להתמקד.

אביעד שוורץ: אבל עוד פעם, זו לא חלוקה שהיא הרמטית לגמרי.

אביעד שוורץ: אם יוכלו גם וגם, יהיה ביקוש לגם וגם.

חוה אתי עטייה: זה לא יהיה שיתוף פעולה בין שניכם למרות שהמינהלת תעסוק בנושאים שהם עם פריון גבוה?

אביעד שוורץ: ברור שאם תהיה אפשרות, המטרה היא גם שהמינהלת תתייעץ וגם תיעזר בזרוע העבודה בדברים האלה בדיוק בשביל למנוע את הכפילויות ולא לזרוק אחד לשני על הרגליים אלא כן פשוט להרחיב כמה שיותר, ויהיה ממשק, אני בטוח שיהיה קשר בין הגופים והם לא יעבדו לגמרי במנותק.

אביעד שוורץ: אבל עוד פעם, זה בתהליך הקמה.

אביעד שוורץ: אלה דברים שיקרו ON GOING ונוכל לעקוב אחריהם.

נועה בן-שבת: כשאתה אומר "ענפים בפריון גבוה" לאיזה ענפים אתה מתכוון?

חוה אתי עטייה: יש החלטת ממשלה.

אביעד שוורץ: כן.

אביעד שוורץ: בהחלטת ממשלה ניתן שם פירוט, אני מנסה להיזכר, בעיקר סביב - - -

גלעד שלום: אני ממשרד האוצר.

גלעד שלום: זה בעיקר תשתיות בינוי, תעשיה וטכנולוגיה עלית.

גלעד שלום: אלה רוב הענפים שהמינהלת תתמקד בהם.

חוה אתי עטייה: שוב אני שואלת, יש לך צפי מתי זה יתחיל לעבוד?

אביעד שוורץ: אולי גלעד שהוא גם מלשכת המנכ"ל אצלנו יוכל להוסיף.

אביעד שוורץ: אני עוד לא יודע להגיד.

אביעד שוורץ: עוד פעם, זה תהליך, אני משער שמן הסתם בשבועות הקרובים יגייסו את האנשים והם יתחילו לפעול, לעשות התקשרויות לוקח גם עוד מספר שבועות.

אביעד שוורץ: במצטבר זה ייקח טיפה זמן.

חוה אתי עטייה: זה ישיבה עד חודש - - -

אביעד שוורץ: אני לא יודע, גלעד אולי יודע יותר טוב ממני.

מוטי אלישע: אני אשמח להתייחס לשאלה הזאת.

מוטי אלישע: אביעד אמר בגדול את הרוב, אבל אני קצת רוצה לדייק.

מוטי אלישע: בגדול אין חלוקת סמכויות.

מוטי אלישע: כלומר אנחנו נשארנו עם אותן סמכויות, אנחנו ממשיכים בהכל, כולל כול הענפים, כולל כל המקצועות.

מוטי אלישע: משרד האוצר הוא תחום לתחומים מסוימים.

מוטי אלישע: זה לא מונע מאתנו לעסוק, אנחנו ממשיכים לעסוק בהכל כמו שעסקנו, כמובן אנחנו נשתף פעולה ונעשה הכל על מנת שדברים יהיו יעילים, אם זה באוצר ואם זה אצלנו, זה כמובן, אבל אין חלוקה.

מוטי אלישע: זה לא שהם יעשו א' ואנחנו נעשה ב'.

מוטי אלישע: אנחנו אומרים שנמשיך לעסוק בהכל וכמו שאמר אביעד, זה סוג של תגבור בחלק מהמקומות.

מוטי אלישע: אבל זה יהיה גם וגם, יהיה גם וגם ואנחנו נעסוק בכל.

נועה בן-שבת: גם וגם ובשני המקרים יהיה בתיאום עם המעסיקים?

נועה בן-שבת: המעסיקים יהיו - - -

מוטי אלישע: כרגע מינהלת המעסיקים היא אצלנו ואיתנו ואנחנו, תראו, כרגע המינהלת באוצר עוד לא הוקמה אז מוקדם לדבר.

מוטי אלישע: לכשתוקם ולכשיהיו תהליכים נשב ונגדיר ונשתדל לעשות דברים שהם באמת לא בזבזניים וטובים למובטלים ולמשק.

מוטי אלישע: מוקדם עוד לדבר.

מוטי אלישע: אין עדיין מערכת.

מוטי אלישע: אין לנו מנגנון כזה שם.

אביעד שוורץ: אני אגיד שבימים האלה אנחנו עובדים על ההקמה של המערכת.

חוה אתי עטייה: תודה רבה לכם.

חוה אתי עטייה: נעבור לדוברת הבאה.

חוה אתי עטייה: רובינשטיין קרינה מרשות החדשות.

חוה אתי עטייה: את יכולה לתת לנו דיווח על פעילות הרשות בתחום ההכשרות?

קרינה רובינשטיין: אנחנו יצאנו עם תכנית חירום להכשרות והשמות של הון אנושי גם בתעשייה וגם בהייטק ומדובר בתכנית שהיא תוספת לתכניות נוספות שיש לנו, ובגדול התכנית הזאת למעשה מיועדת למעסיקים ולגופי הכשרה שרוצים לבצע הכשרות והשמות של מגוון מקצועות, מקצועות דיגיטליים, טכנולוגיים שהם מקצועות בתחומי המחקר והפיתוח, ומה שנקרא מעטפת ותמיכה למחקר ופיתוח.

קרינה רובינשטיין: רשימה מאוד מגוונת וארוכה של מקצועות שבהם ניתן להכשיר ולהשים.

קרינה רובינשטיין: אנחנו סביב התכנית הזאת נותנים למעשה עבור הכשרה ועבור השמה לפי גובה השכר שבהם המוכשרים האלה מושמים, אנחנו נותנים על זה בונוסים.

קרינה רובינשטיין: יש שם חלוקה לפי המקצוע, לפי גובה השכר וגם בונוסים על השמה בשכר גבוה.

קרינה רובינשטיין: כרגע אנחנו בתהליך של בחירת הצעות מתוך שלל ההצעות שקיבלנו בקול הקורא.

חוה אתי עטייה: מתי לדעתך התהליך יתחיל?

קרינה רובינשטיין: התהליך אמור להסתיים עכשיו בדצמבר, אנחנו אמורים לבחור מתוך ההצעות האלה הצעות זוכות, לפרסם אותן לאחר שנבחר בסוף השנה הזו וכאמור להעביר את הכסף עבור ההכשרות האלה עוד ה שנה.

נועה בן-שבת: ההכשרות האלה מתבצעות אצל המעסיקים או במוסדות?

קרינה רובינשטיין: ההכשרות נעשות על ידי מעסיקים, הן יכולות להיעשות על ידי המעסיקים עצמם אצלם או בשיתוף עם גוף הכשרה שהמעסיק עובד איתו או קבוצה של מעסיקים שהחליטו לחבור יחד ולעשות הכשרה משותפת.

עמיחי גבאי: אני יכול לשאול איך זה עובד?

עמיחי גבאי: איך הפרקטיקה, עכשיו בתור מעסיק?

חוה אתי עטייה: תציג את עצמך לפרוטוקול.

עמיחי גבאי: אני עמיחי גבאי מנכ"ל קבוצת DSL.

עמיחי גבאי: אני רוצה לשאול בפרקטיקה בתור מעסיק.

עמיחי גבאי: זה אמור להיות תהליך ארוך ומסובך של הרבה מאוד בירוקרטיה וניירת או שזה משהו שהוא פשוט שבתור מעסיק אני יכול להכשיר כך עובד?

קרינה רובינשטיין: אנחנו יצאנו עם קול קורא בתחילת אוקטובר.

קרינה רובינשטיין: הקול הקורא הזה היה פתוח עד אמצע נובמבר, מאותו רגע ואילך אנחנו בתהליך בחירה של ההצעות הטובות יותר מתוך שלל ההצעות שקיבלנו וברגע שאנחנו נבחר ונאשר אותן הכסף יועבר לפי צפי המוכשרים שאותם גופים שנבחרו הגישו אלינו וכאמור הכסף יועבר מראש, אין פה תהליך בירוקרטי בכלל.

קרינה רובינשטיין: הבירוקרטיה תהיה ממש מזערית.

קרינה רובינשטיין: בתום ההכשרות ולפי צפי ההשמות, ובתהליך ההשמות עצמו.

עמיחי גבאי: את לא חושבת שזה אמור להיות משהו פתוח לעסקים?

קרינה רובינשטיין: זה פתוח לעסקים.

קרינה רובינשטיין: זה פתוח למעסיקים שמסוגלים לעשות הכשרה.

קרינה רובינשטיין: הקול הקורא הזה, שוב אני אומרת, היה מיועד עבור מעסקים שמבצעים הכשרה בעצמם ו/או עם גוף הכשרה חיצוני או פנימי אם יש להם, ו/או החליטו לחבור כמה מעסיקים יחד ולבצע הכשרה משותפת.

קרינה רובינשטיין: זה בנוסף לזה שזה פונה גם לגופי הכשרה ייעודיים.

חוה אתי עטייה: יש לי שאלה נוספת.

חוה אתי עטייה: האם ההכשרות הן לאקדמאים או בכלל?

קרינה רובינשטיין: ההכשרות היו מיועדות לאקדמאים באשר הם, שיש להם, או כאלה בעלי תעודה לאו דווקא אקדמאיים, הרעיון היה לא לפנות לכאלה שמועסקים בהיייטק בקול הקורא הזה, אבל יש להם איזה שהוא רקע, לאו דווקא רלוונטי לתחום שבו הם הולכים להיות מוכשרים.

קרינה רובינשטיין: להיפך.

קרינה רובינשטיין: זאת אומרת היה מיועד לאקדמאים נניח שבאים מרקעים אחרים לגמרי כמו כלכלה ודברים אחרים, אבל בעיקר מיועד למובטלים.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: ללי את רוצה לשאול שאלה.

ללי דרעי: תודה.

ללי דרעי: ידוע שיש בהייטק גם הכשרות שהן קצרות טווח והן לאו דווקא לאנשים עם רקע אקדמאי.

ללי דרעי: השאלה היא אם גם אותם אנשים שיש להם איזו שהיא יכולת לעבור את ההכשרות האלה אבל הם לא אקדמאים, יוכלו לגשת להכשרות האלה שלכם?

קרינה רובינשטיין: אנחנו בגדול לא שמנו איזה שהוא תנאי סף על האם המוכשר הוא אקדמאי או לא, וכן למשל מבחינתנו זה קביל שהוא יהיה בעל תעודה מקצועית כזו או אחרת.

קרינה רובינשטיין: דרך אגב ההכשרה פה לא מיועדת רק עבור תעשיית ההייטק אלא פתוחה להשמה עבור כלל התעשייה בישראל.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדובר הבא.

חוה אתי עטייה: ד"ר פינטו משירות התעסוקה בבקשה.

אופיר פינטו: בוקר טוב.

אופיר פינטו: אני נמצא כאן יחד עם משה יפרח, סמנכ"ל השמה משירות תעסוקה.

אופיר פינטו: נציג את מה שהיה אצלנו בשירות התעסוקה בחודשים האחרונים בהקשר של הכשרות מקצועיות.

אופיר פינטו: רק נתחיל בכך שאנחנו מאפריל ביקשנו שתהיה השקעה מסיבית בהכשרות מקצועיות כדי לנצל את הזמן שאנשים נמצאים בבית ויכולים לנצל את הזמן כדי לשפר את הכישורים שלהם ולצבור יותר הכשרות.

אופיר פינטו: אנחנו גם הגענו עם האוצר לסיכום תקציבי לקראת סוף הקיץ והתחלנו לבצע יותר ויותר הכשרות.

אופיר פינטו: בתור התחלה ביצענו הכשרות דיגיטליות בשיתוף פעולה שיש לנו יחד עם ישראל דיגיטלית.

חוה אתי עטייה: מתי התחלתם?

אופיר פינטו: עד כה אנחנו פתחנו 75 כיתות עם 1,400 משתתפים.

אופיר פינטו: חלק מהקורסים היו לאוריינות דיגיטלית וחלק היו להכשרות דיגיטליות.

אופיר פינטו: סביב ה-400-500 אנשים השתתפו בהכשרות דיגיטליות והיתר בקורסי אוריינות.

חוה אתי עטייה: זה לפני הקורונה או בתקופת הקורונה?

חוה אתי עטייה: ממארס?

אופיר פינטו: אנחנו מדברים על ה כשרות שנעשו בתקופת הקורונה.

אופיר פינטו: ממארס.

אופיר פינטו: אחרי זה היו לנו הסבת אקדמאים להוראה.

משה יפרח: אני רק אוסיף ואומר שבתקופת הקורונה עשינו התאמות ללימודים מקוונים מה שלא היינו ערוכים לזה, לכן היה לנו קצת עיכוב, לא התחלנו במארס מיד.

משה יפרח: הצלחנו תוך חודשיים לעשות התאמות מקוונות לכל הלימודים שאופיר דיבר עליהם.

משה יפרח: במקביל גם הבנו שהרבה אקדמאיים שיצאו לחל"ת כנראה המקצועות שהם עבדו בהם לא יחזרו במהרה, והלכנו לתהליך שאנחנו עושים הסבת אקדמאיים לתחומים מסוימים.

משה יפרח: עשינו הסבת אקדמאים להוראה, למורי דרך להוראה, עשינו הסבת אקדמאים לרוקחות, לבורנטים.

משה יפרח: בחוד שהאחרון הלכנו להכשרה והתאמה, זה תהליך שנותן למעסיקים שלוקחים קבוצה של עובדים ונותנים להם הכשרה, אנחנו מממנים את ההכשרה.

משה יפרח: אני יכול להגיד שהתחלנו ממש בשבוע שעבר בקורס הראשון, יש לנו עוד ארבעה מתוכננים בתחילת דצמבר ועוד אחד לתחילת ינואר.

משה יפרח: יצאנו ממש לאחרונה בקול קורא לשוברים למעסיקים וקיבלנו לא מעט פניות ממעסיקים שרוצים לגייס עובדים שנעזור להם בסבסוד השכר בעיקר ענפים בתעשייה שנמצאים בחוסר.

משה יפרח: אני יכול להגיד שלפני שבוע סיימנו את הקול קורא, אישרנו למעלה מ-800 שוברים וכבר ברגע זה יש לנו 100 אנשים שכבר נקלטו בעבודה.

משה יפרח: אם אנחנו מדברים על שוברים להכשרה מקצועית, אז התחלנו ממש בשלהי הקיץ לתת מענה לשוברים להכשרה מקצועית.

משה יפרח: למעלה מ-1,600 דורשי עבודה התחילו ללמוד.

משה יפרח: אני יכול להגיד שיש ביקוש מאוד גדול להכשרה מקצועית, מתוך תקציב שקיבלנו של כ-20 מיליון אנחנו כרגע עומדים על מימוש של 13 מיליון כשיש לנו בקנה לא מעט בקשות.

משה יפרח: אני יכול להגיד סיפור ייפה מאילת ששם ניסינו לתת באמת מענה לתושבי אילת בגלל אחוז האבטלה הגבוה, בגלל שהבנו ששם לא כולם יחזרו לעבודה בצורה מהירה וסדירה, יש לנו לא מעט בקשות להכשרות מקצועיות שם, אנחנו הולכים לפתוח שם שלוש כיתות בתחומים שונים, בעיקר בתחומים שיודעים לעבוד מרחוק, וזה משהו שאנחנו הולכים יותר לכיוון הזה.

משה יפרח: בסך הכל אני יכול להגיד שחסרות המון הכשרות.

משה יפרח: יש הרבה דורשי עבודה, זה זמן באמת לנצל את זה.

משה יפרח: מוטי אמר שכנראה בשבועיים-שלושה הקרובים ייפתחו ההכשרות המקצועיות.

משה יפרח: אנחנו כרגע נמצאים בחוסר גם בהכשרות מטעם האגף להכשרה מקצועית ואני מקווה שבהקדם נתחיל לקבל את הקורסים ולהפנות אנשים.

משה יפרח: אני יכול להגיד בשורה התחתונה ששירות התעסוקה רואה גם את דורשי העבודה וגם את המעסיקים, שירות התעסוקה יודע מה הצרכים של המעסיקים, יודע לעשות את העבודה מול דורשי העבודה.

משה יפרח: אנחנו עברנו לייעוץ קריירה מרחוק מה שבעבר שירות התעסוקה עבד יותר פרונטלי ופחות דיגיטלי, אז עשינו התאמות של העובדים שלנו לכל התהליך הזה של דיגיטלי או יותר נכון טלפוני בעיקר.

משה יפרח: למעלה מ-15,000 שיחות ייעוץ עשינו בשלושה החודשים האחרונים לבד, שיחות טלפוניות כמובן.

משה יפרח: אנחנו מבינים שהקורונה כאן והיא כנראה תישאר כאן לפחות ל-2021.

משה יפרח: ואנחנו הולכים להתאים את עצמנו ככל שניתן לסיפור הדיגיטלי.

משה יפרח: מה שאנחנו מבקשים מהוועדה, שהוועדה תסייע לנו לקבל תקציב להכשרות.

משה יפרח: אני חושב שזה הזמן לטפל בנושא ההכשרות במדינת ישראל.

משה יפרח: אנחנו מבינים שיש מקצועות שכנראה ייעלמו ויש מקצועות שכנראה יגברו בתקופה הזאת אז אנחנו מדברים גם על הכשרות וגם על מיומנויות, והיינו שמחים שיהיה לנו תקציב הרבה יותר גדול ממה שיש, שנוכל לתת מענה לאלפי הפונים.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אביעד תוכל להתייחס לתכנון התקציבי לגביהם?

אביעד שוורץ: הוקצה לא מעט כסף לשירות התעסוקה, תקציבם גדל משמעותית השנה עבור ההתאמות, גם את תפעול המענק לעידוד תעסוקה שנעשה אצלם, יש התאמות שונות והרחבות שהם צריכים לעשות עקב הגידול במספר המובטלים.

אביעד שוורץ: כרגע לדעתי עוד לא הגיעו לניצול כלל התקציב השנה, הם מתקרבים לשם ותהיה להם גם תוספת תקציב בשנה הבאה, כפי שאנחנו מניחים שהקורונה לא תחלוף בתחילת 2021, והם יקבלו גם תוספת משמעותית לשנת 2021.

חוה אתי עטייה: מה אתה אומר, יפרח, על דבריו של אביעד?

משה יפרח: אם אביעד אומר אני שמח מאוד.

משה יפרח: אני חושב שהאוצר ולא רק האוצר, כולם מבינים שצריך להשקיע יותר בהכשרות.

משה יפרח: אנחנו יד ביד איתם בנושא הזה.

משה יפרח: אני באמת מקווה שב-2021 נקבל את התקציב שמדברים עליו, שנוכל באמת לתת מענה לכמה שיותר.

אביעד שוורץ: אני רק אחדד שכמו שהוא אמר חלק גדול מההכשרות שנעשות בזרוע העבודה מיועדות לאנשים שהם דורשי עבודה שרשומים בשירות התעסוקה, לכן יש איזה שהוא קשר.

אביעד שוורץ: זאת אומרת שאמנם השוברים מתופעלים דרך זרוע העבודה, זה הגוף שמפעיל אותם, אבל מי שמחלק בפועל חלק מהשוברים זה שירות התעסוקה.

אביעד שוורץ: כשהאגף להכשרה מקצועית פותח הכשרה, חלק גדול מהמשתתפים יהיו כאלה שבאים משירות התעסוקה לאותה הכשרה.

אביעד שוורץ: אז גם אם התקציב לא יוצא בפועל משירות התעסוקה, זה כן תקציב שנותן מענה לאנשים שרשומים בשירות התעסוקה.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: שאלה נוספת לפני שאנחנו עוברים לדובר הבא.

חוה אתי עטייה: אתה אמרת שהכשרתם לבורנטים.

חוה אתי עטייה: רציתי לדעת מה זמן ההכשרה של לבורנטים.

חוה אתי עטייה: יש מחסור במקצועות הפרה-רפואיים, טכנאי רנטגן ועוד, זה מה שטען סגן השר יואב קיש.

משה יפרח: לגבי הלבורנטים, דרישות מאותם דורשי עבודה, מאותם אנשים מתאימים זה בגרות מלאה, ההכשרה אמורה לקחת בין 4-5 חודשים.

משה יפרח: אנחנו מבינים שיש מחסור של בערך 800 לבורנטים בכל הארץ, אנחנו מנסים לעשות התאמה בין אזורי הלימוד לאזורי הביקוש כך שנוכל לתת מענה.

משה יפרח: לגבי התחומים האחרים שדיברת, אנחנו פחות מכירים את המחסור, אנחנו יודעים שמה שקשור לאחיות ורופאים לצורך העניין, יש מחסור ואין תקנים ופנינו באמת למשרד הבריאות להציע דורשי עבודה גם בתחום של הרפואה וגם בתחום של האחיות, יש לנו לא מעט כאלה אנשים, והתשובה שלהם שמחסור יש, תקנים כרגע אין.

משה יפרח: בלי קשר לזה, יש מחסור של 5,000 אחיות בכל הארץ.

משה יפרח: אנחנו בשבוע שעבר סגרנו עם בית חולים איכילוב ומשרד הבריאות שאנחנו הולכים לפיילוט של הסבת אקדמאים לאחיות, אנחנו הולכים פה על משהו שהוא לטעמי מאוד ציוני ומאוד יפה.

משה יפרח: לקחנו את הדיילים שכנראה הסיכוי שהם יחזרו לעבודה במלואם בשלב זה הוא פחות ישים ואכן אנחנו הולכים לקחת אקדמאים דיילים ומנסים לעשות להם הסבה לתחום של אחיות.

משה יפרח: אנחנו מתחילים עם פיילוט של 50, כך שאנחנו רוצים לראות, במידה ונצליח ותהיה היענות, באמת לפרוש את זה לכל הארץ ולתת מענה לסיפור של האחיות.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדוברת הבאה, ללי דרעי.

ללי דרעי: אני מנהלת את קידום המדיניות והשותפויות שלארגון 121, מנוע לשינוי חברתי.

ללי דרעי: אנחנו הקמנו לפני כשנתיים שותפות של ארגוני מעסיקים, מעסיקים, גופי הכשרה, מומחים לתעסוקה, ארגונים מהחברה האזרחית ויחד איתם הקמנו מטה שכל כולו עסוק בעידוד ההכשרות המקצועיות כדי שגם יורחב התקציב להכשרות האלה אבל גם ואולי בעיקר, שזה ייעשה בצורה נכונה, כאשר המוטו שלנו הוא בעצם שזה יהיה כאמור בשיתוף מעסיקים, כפי שכולם אומרים כרגע.

ללי דרעי: כאן בשקף רואים את הגופים שנמצאים במקפצה, כמו שאתם רואים יש שם מכל הבא ליד, מכל הגופים האפשריים שמתעסקים בתעסוקה.

ללי דרעי: המטרה שלנו, אנחנו אומרים שכרגע עם הקורונה יש אפשרות עד סוף 2021 לעשות הכשרה מקצועית לכ-100,000 אנשים בכל הענפים, לא רק תעשיה ולא רק הייטק, אלא גם שירותים ומסחר.

ללי דרעי: יש שם המון ביקושים, ידענו את זה לפני הקורונה וזה קורה גם עכשיו.

ללי דרעי: פה אני אומר כמה מילים, אני חושבת שמה שמוטי אלישע ראש זרוע העבודה אמר, הם פשוט אימצו וממש אנחנו מברכים את זרוע העבודה על העבודה שהם עשו פה, הם אימצו את העקרונות שאנחנו מדברים עליהם כבר שנתיים שצריך שזה יהיה בשיתוף מעסיקים, שצריך לפתוח את קורסי ההכשרה לכמה שיותר גופי הכשרה, שכל האוכלוסיות כמובן יוכלו להכנס לתוך השוק הזה של הכשרות מקצועיות ולא רק אוכלוסיות מצומצמות ומוכוונות וכמובן, וזה משהו שאנחנו נדבר עליו הרבה, צריך שתהיה מדידה והערכה של הכשרות.

ללי דרעי: מדידה והערכה שלוקחת בחשבון, כדי שגם המדינה תדע איפה להשקיע, גם המוכשרים ידעו לאיזה גופי הכשרה כדאי להם לפנות וגם המעסיקים ידעו עם מי לעבוד.

ללי דרעי: אנחנו לפני הקורונה דיברנו יותר על שיפור פריון העבודה במשק כאשר בכל העולם ההכשרות המקצועיות משמשות לזה.

ללי דרעי: בכל העולם ההכשרות המקצועיות הופכות את פריון העבודה להרבה יותר איכותי.

ללי דרעי: כמובן שעם הקורונה אנחנו מבינים שהמטרה העליונה שלנו זה פשוט חזרה לשוק התעסוקה של כמה שיותר מובטלים ולכן פיתחנו כמה מודלים.

ללי דרעי: המודל הראשון הוא המסלול הירוק שגם מוטי דיבר עליו, זאת אומרת מעסיק גדול או קבוצת מעסיקים פוגשים מוסד הכשרה, יחד איתם הם בונים את הסילבוס, יש להם גם אינפוט על הסילבוס, הוא פתוח כדי להתאים את הצרכים של המעסיקים עם ההכשרה ושלא יימצאו אנשים עם תעודה יפה אבל שלא מתאימה לצרכים של המשק.

ללי דרעי: ואז יחד עם בונים תכנית הכשרה, הם עושים בקשה לסבסוד ממשלתי עם כמה שפחות בירוקרטיה, הקורס יוצא לדרך ואז יש מדידה והערכה שמפורסמת לציבור.

ללי דרעי: זה המסלול הראשון, לא אתעכב עליו כי אני רואה שכבר המסלול הירוק יוצא לדרך ומבחינתנו זו בשורה מאוד מרגשת.

ללי דרעי: המסלול השני עליו אני רוצה להתעכב, המסלול השני מפנה לעסקים קטנים ובינוניים.

ללי דרעי: למסלול זה אנחנו קוראים "לשכות לקשרי מעסיקים".

ללי דרעי: צריך להבין, המסלול הירוק מתאים מאוד למעסיקים גדולים שיש להם תשומות של כוח אדם, כסף וזמן לפנות לגוף מעסיק, לבנות איתו את קורס ההכשרה וכולי.

ללי דרעי: צריך להבין ש-60% מכוח העבודה במשק נמצא בעסקים הקטנים והבינוניים, להם אין את הזמן ואין את התשומות הנדרשות מבחינת כסף וכוח אדם כדי לפנות למשרד העבודה ולעשות את כל הבירוקרטיה הזאת.

ללי דרעי: אנחנו מדמיינים בנושא הזה גוף מתווך.

ללי דרעי: זה יכול להיות שירות התעסוקה שעושה עבודה מדהימה, זה יכול להיות רשויות מקומיות שמעוניינות שבתחום הגיאוגרפי שלהן העסקים הקטנים והבינוניים יפרחו, זה יכול להיות ארגוני מעסיקים כמובן, זה יכול להיות בפרישה ענפית, בפרישה גיאוגרפית, קהל יעד חרדים, ערבים נשים וכולי.

ללי דרעי: אבל צריך גוף, וזה חשוב, וכרגע אני חייבת להגיד שבתוך כל התשומות האלה שהוחלט עליהן בממשלה, 750 מיליון שקל, לא ראינו שהעסקים הקטנים והבינוניים קיבלו מענה לנושא הזה.

ללי דרעי: צריך גוף מתווך.

ללי דרעי: חובה.

ללי דרעי: שהגוף המתווך הזה, זה תפקידו, לקחת את המעסיקים הקטנים והבינוניים, לדפוק להם בדלת ולשאול מה הצרכים שלהם בהכשרה מקצועית, איזה עובדים הם צריכים, ובמקביל הוא פונה למוסד הכשרה וביחד הם בונים קורס, ושוב, מדידה והערכה.

ללי דרעי: זה המסלול השני.

חוה אתי עטייה: לגבי המסלול השני, מה ההתייחסות של זרוע העבודה, שירות התעסוקה?

חוה אתי עטייה: הם בעד, הם משתפים פעולה?

ללי דרעי: זה עדיין לא מופיע, המסלול הראשון אומץ במלואו וממש, שוב, זו בשורה מרגשת מאוד.

ללי דרעי: המסלול הזה שבראייתנו, אני לא יודעת אם זה צריך להיות בזרוע העבודה או במשרד האוצר, עדיין לא הבנתי את החלוקה בדיוק, אבל כן צריך גוף שיתווך ביניהם.

ללי דרעי: זו חובה, אחרת אנחנו פשוט נשכח מאחור שוב פעם את העסקים הקטנים והבינוניים.

נועה בן-שבת: הקול קורא של הרשות לחדשנות ששמענו עליו, הוא לא פותח דלת לכזה דבר?

ללי דרעי: קודם כל זה לענף מצומצם או מצומצם מאוד, שמענו שזה לאוכלוסיות מסוימות מאוד.

ללי דרעי: מסחר ושירותים, תעשיה פשוטה, כל הענפים האלה שהם לאו דווקא בתוך מודל החדשנות ששמענו עליו לא יכולים להגיע לשם ושם, צריך להבין, 60% מהמשק גם עובד שם וגם 60% מהמשק הוא לא אקדמאי וצריך לתת להם את המענה.

ללי דרעי: אני ממש קוראת כאן לוועדה לפעול כדי שגוף כזה, שקול קורא ללשכות לקשרי מעסיקים, עוד פעם, זה יכול להיות שירות התעסוקה, זה תפור עליו.

ללי דרעי: זה יכול להיות ארגוני מעסיקים, מבחינתנו שיהיו 100 כאלה, אבל אנשים שיכולים לקחת את המעסיקים מצד אחד ואת גופי ההכשרה ולהפגיש ביניהם ולבנות יחד תכנית לימודים.

ללי דרעי: ממש חשוב שהדבר הזה יקרה.

ללי דרעי: אני לא יודעת תחת מי זה יישב - - -

חוה אתי עטייה: אפשר לקיים פגישה בנושא.

ללי דרעי: אני אשמח מאוד.

אופיר פינטו: גבירתי היו"ר אם אפשר להתייחס.

אופיר פינטו: מה שקרה בתקופת הקורונה זה שאנחנו יצרנו שיתוף פעולה יחד עם התאחדות התעשיינים וגופים נוספים כדי לקלוט מהם את הצרכים שלהם, להבין מה הם צריכים בהקשר של עובדים, לנסות למצוא להם עובדים מבין כלל העובדים שיש לנו במאגר ומבין העובדים שלא הצלחנו לגייס להם, בעצם לבצע הכשרות בתחומים האלה.

אופיר פינטו: כמו שאמרה ללי, אנחנו בהחלט רואים בעצמנו כגוף שאמור לבצע את הדבר הזה.

ללי דרעי: אופיר, אתה מרגיש ששירות התעסוקה יכול להיות הגוף הזה שבפרישה הרבה יותר רחבה, לא רק מול התאחדות התעשיינים אלא גם מול איגוד לשכות המסחר ומול ענפים אחרים, לעשות את הדבר הזה?

אופיר פינטו: בוודאי.

אופיר פינטו: שירות התעסוקה פרוס בכל רחבי הארץ עם 70 לשכות ועוד 30 מרכזי תעסוקה נוספים, עם מאות עובדים, חלק לא קטן מהם עובדים שמיועדים אך ורק לשירות למעסיקים, וזה בהחלט מה שאנחנו עושים.

אופיר פינטו: בשנים האחרונות שירות התעסוקה מבצע עוד ועוד קפיצות מדרגה, בדיוק בשביל לתת מענה לצרכים של המעסיקים ושל דורשי העבודה.

ללי דרעי: אנחנו כאן כתבנו איך אנחנו רואים את התפקידים של הלשכות לקשרי מעסיקים.

ללי דרעי: מידע כמובן על צרכי המעסיקים, גיוס מעסיקים להכשרות מקצועיות ובניית הקורסים עימם, הפעלת קורסים להכשרות מקצועיות בעצמם כולל השמה, הפעלת קורסים להכשרות מקצועיות עם מוסדות הכשרה, ואיסוף נתונים וסיוע למחקר הערכה מלווה.

ללי דרעי: כי שוב, אנחנו אומרים שמדידה והערכה חייבים להיות בכל אחד מהמסלולים.

חוה אתי עטייה: עמיחי רצית לשאול שאלה?

עמיחי גבאי: לא, אני רציתי להציג את הדברים כפי שאני רואה אותם.

ללי דרעי: אני יכולה לסיים קודם?

חוה אתי עטייה: לא, כי רציתי להעלות את מוטי לגבי השאלה של לשכת המעסיקים.

עמיחי גבאי: עדיף שהיא תסיים ואחרי זה נתקדם.

חוה אתי עטייה: אז ללי תמשיכי.

ללי דרעי: המסלול השלישי שאנחנו מציעים הוא מה שהיה נקרא עכשיו on the top training.

ללי דרעי: זה הסבות בעסקים.

ללי דרעי: זה מה שקורה דרך שירות התעסוקה, מה שאופיר דיבר עם אורית מהתאחדות התעשיינים, זה קורה גם בזרוע העבודה.

ללי דרעי: שוב, זו דרישה של המעסיקים.

ללי דרעי: לא כל הכשרה צריכה להיות עם גוף הכשרה.

ללי דרעי: המעסיקים הרבה פעמים צריכים הכשרה בתוך המפעל שיקרה ושייתן מענה ספציפי לצרכים שלהם, אז גם לזה צריך לתת מענה.

חוה אתי עטייה: שירות התעסוקה עוסק בזה.

ללי דרעי: שירות התעסוקה עושה את זה, גם זרוע העבודה עושה את זה.

ללי דרעי: יש להם נהלים, אלה שמות שונים.

ללי דרעי: אצל אחד זה הכשרה והתאמה והשני קורא לזה כיתה במפעל, אבל בעצם זה אותו דבר.

ללי דרעי: אין גוף הכשרה, פשוט המוכשר עושה את זה.

ללי דרעי: כמובן שפה אנחנו חושבים שהמעסיקים צריכים להתחייב להשמה, אחרת המדינה אין לה אינטרס להשקיע בדבר הזה, ועוד פעם, ביצוע הסבה ומדידה והערכה.

חוה אתי עטייה: בקצרה בבקשה.

ללי דרעי: ממש דקה אחת.

ללי דרעי: אז אדלג על המסלול הרביעי.

חוה אתי עטייה: המסלול הרביעי פחות רלוונטי?

ללי דרעי: אני יכולה להציג אותו אם יש לי זמן, אבל אם לא, אני מעדיפה להתרכז בשוברים.

ללי דרעי: שמענו גם עכשיו גם מאופיר, גם ממוטי אלישע, שהמדינה כן רוצה להמשיך להשקיע הרבה כסף בתכנית הזאת.

ללי דרעי: בראייתנו לפי כל המחקרים שעשינו, למוצר הזה שנקרא שוברים למוכשרים, השוברים להכשרה, יש כמה וכמה בעיות שאנחנו מנינו אותם כאן.

ללי דרעי: הדבר הראשון, זה מוצר גנרי.

ללי דרעי: יש לו סכום אחד ספציפי, לא מעודד תחרות ויצירתיות.

ללי דרעי: לגופי ההכשרה יש נטייה להוריד את רף הלימודים כדי להרוויח שיותר כסף כי הם יודעים שבלאו הכי הם יקבלו את הכסף, את כל הסכום הזה, לכן אנחנו לא מאמינים במוצר הזה.

ללי דרעי: הדבר השני, הוא יביא לביצוע קורסים לא מיטביים ולא מתאימים, מכיוון שגוף ההכשרה יודע שהוא יקבל את הכסף בלאו הכי הוא פחות מתאמץ מבחינה איכותית.

ללי דרעי: הדבר השלישי, אין מעסיק בקצה שזה הדבר הכי חשוב.

ללי דרעי: אני שומעת שיש ביקושים רבים לשוברים, אבל אם החלטנו שהדרך שלנו להחליט אם הכשרה היא טובה או לא זה השמה בפועל, אז בתכנית השוברים אין את זה, ואנשים ימשיכו ללכת לקורסים שלכאורה נשמעים מאוד יפים, כמו הנהלת חשבונות למשל.

ללי דרעי: הנהלת חשבונות זה מקצוע נעלם, אנשים ממשיכים ללכת לקורסים האלה, ואין ביקוש.

ללי דרעי: או ימשיכו ללכת לכל מיני תכניות, גופי ההכשרה יצליחו לעשות על זה הרבה פרסום - - -

חוה אתי עטייה: אולי אפשר לקיים דיון רק על השוברים.

ללי דרעי: כן.

ללי דרעי: לגמרי.

אופיר פינטו: גבירתי היו"ר, רק להתייחס, למעשה המציאות שללי תיארה הייתה נכונה עד לפני כמה חודשים, יחד עם זרוע העבודה ומשרד האוצר שינינו את הנוהל של הקצאת השוברים.

אופיר פינטו: היום יש מקצועות שהם מסומנים ברשימה שחורה, קראנו לזה, שבהם מקצועות שאין בהם ביקוש, ולא יוסבו לשם אנשים להכשרות מקצועיות.

אופיר פינטו: כמו כן אנחנו בשירות התעסוקה מבצעים בדיקה של האנשים לפני שאנחנו מפנים אותם להכשרה, ובודקים גם את מידת ההתאמה שלהם וגם את הסיכוי שהם ישתלבו בעבודה.

אופיר פינטו: ללי צודקת שבשוברים למעסיקים אין מעסיק בקצה, אבל זה בגלל שיש הרבה מאוד הכשרות שהן ארוכות ומעסיק לא יודע להגיד בעוד תשעה חודשים שהוא יצטרך את הבנאדם הזה, ועדיין יש צורך בהכשרות האלה, לבצע אותן.

אופיר פינטו: זה כן אומר שצריך לעשות סדר מה שולחים, באיזה מסלול, אבל אנחנו בשירות התעסוקה לא בעד לבטל את המסלול הזה כי הוא נותן מענה לאלפי אנשים בשנים האחרונות ומענה שהוא איכותי לפי מה שאנחנו יודעים.

חוה אתי עטייה: לא, לא לבטל אותו, אבל לבדוק, לדון בו יותר לעומק לגבי עלות מול תועלת ואיזה מנגנון חלופי, אלטרנטיבה.

נועה בן-שבת: רציתי לשאול אם יש הבדל במימון של התשלום למוכשרים, למי שמקבל את ההכשרה, בכל אחד מהמסלולים.

נועה בן-שבת: האם יש מסלול שהם אמורים לקבל בו שכר ולא דמי אבטלה.

ללי דרעי: בזכות אתי עטיה החרוצה קודם כל אנחנו ביטלנו, היא הצליחה להשיג את ביטול הקיזוז של 30% מדמי האבטלה שזה כבר בשורה מדהימה.

חוה אתי עטייה: אבל עד יוני 2021.

חוה אתי עטייה: זו הוראת שעה.

ללי דרעי: כן.

ללי דרעי: תודתנו על כך, ואני מקווה שיאריכו את זה כי יוני 2021, אנחנו יודעים כבר שהקורונה לא תעזוב אותנו ויצטרכו להמשיך עם זה.

ללי דרעי: זה דבר ראשון.

ללי דרעי: קודם כל יש את האבטלה.

ללי דרעי: בחלק מהמקרים, יכול להיות שהמעסיקים ירצו לתת שכר, אני לא יודעת את זה.

ללי דרעי: אולי כדאי לשאול - - -

חוה אתי עטייה: מלגות קיום.

ללי דרעי: כן.

ללי דרעי: מלגות קיום זה מאוד חשוב.

ללי דרעי: צריך להבין את זה, אבל כרגע בגלל שיש את דמי האבטלה זה פחות רלוונטי.

ללי דרעי: אחרי זה נצטרך לדון איך עושים את זה.

חוה אתי עטייה: נקיים דיון.

חוה אתי עטייה: אנחנו לא ננוח.

חוה אתי עטייה: הוועדה הזאת תהיה מאוד פעילה.

ללי דרעי: מצוין.

חוה אתי עטייה: מוטי האם תוכל להתייחס למה שללי אמרה בעניין לשכות קשרי מעסיקים.

חוה אתי עטייה: האם אתה בעד, האם הן יתוקצבו, אתה מכיר את הנושא?

מוטי אלישע: אני לא יודע מה זה לשכות, אני אשמח לשמוע.

מוטי אלישע: דיברתם לגבי השוברים.

מוטי אלישע: ללי את יכולה לחזור על השאלה לגבי הלשכות?

מוטי אלישע: לא הבנתי איזה לשכות.

ללי דרעי: כשאנחנו הצגנו בפניך את המסלולים, אחד המסלולים שדיברנו עליו, אחת הבעיות שהמסלול הזה אמור לתת עליה מענה, זה שהעסקים הקטנים והבינוניים, אין להם את התשומות הנדרשות מבחינת כוח אדם, כסף וזמן, לפנות לגוף הכשרה, ולגוף הכשרה אין אינטרס לדפוק בדלת של כל מעסיק ומעסיק ולנסות לדלות ממנו את הצרכים שלו.

ללי דרעי: לכן דיברנו על כך שצריך שיהיה איזה גוף שיתווך ביניהם.

מוטי אלישע: יש לנו גוף כזה.

מוטי אלישע: אני אתייחס.

מוטי אלישע: ראשית הקמנו מיזם מעסיקים באמצעות הפורום החברתי-כלכלי שבתוכו למעשה הוקם מנגנון כזה, שאמור לתת את כל מה שאת אומרת.

מוטי אלישע: כלומר הוא לוקח באמצעות גוף נוסף, מרכז את כל המשרות הפנויות, כל הצרכים של ההכשרה המקצועית של הכל.

מוטי אלישע: זה אחד.

מוטי אלישע: דבר שני, אנחנו במסגרת נשיאות המגזר העסקי, חברים שם גם רועי כהן שהוא ידידי, יו"ר ארגון העצמאים.

מוטי אלישע: אנחנו נפגשנו איתו גם אצל השר איציק שמולי ולמעשה אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא ואנחנו פתוחים לכל הצעה.

מוטי אלישע: בימים הקרובים אנחנו יוצאים עם כל הכלים.

מוטי אלישע: דבר נוסף, שמעתי אותך מדברת לגבי השוברים ואני מסכים איתך.

מוטי אלישע: באתי עם רעיון ששוברים יינתנו גם למעסיקים ואנחנו כן חושבים, צריך לעבוד על זה יחד עם שירות התעסוקה, גם בגרמניה זה נהוג כך, ככל שהמעסיק יתחייב לקלוט את העובד אנחנו מוכנים שהוא יקבל את השובר, אם זה במרכזי ההכוון שלנו, וזה יכול להיות טוב גם בשירות התעסוקה וכך יהיה קשר וזיקה בין ההכשרה להשמה.

מוטי אלישע: דבר נוסף שלדעתי לא עלה כאן, אנחנו עשינו שינוי בשוברים, הרחבנו את זה.

מוטי אלישע: היום באמצעות השוברים אפשר ללמוד גם שפות, אפשר ללמוד גם לימודי הנדסאים, כלומר הרחבנו ולא צמצמנו, להיפך.

מוטי אלישע: ממש נתנו הרחבה בכל האפשרויות של יישום השוברים מכיוון שהיום יש אוכלוסייה מאוד גדולה וכל אחד עם הצרכים שלו, אז לכן הרחבנו גם את השימוש בדברים האלה.

חוה אתי עטייה: מעולה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: עמיחי בקצרה כיוון שיש עוד כאלה שמבקשים לדבר.

עמיחי גבאי: אני פונה לוועדה הזאת כי את האמת, אני שומע פה את כל הצדדים מדברים, אני שומע את מוטי, לשכת התעסוקה, את כל הארגונים הנחמדים.

עמיחי גבאי: אני מתנצל לומר את זה, אני מרגיש שמעבר לניתוק מוחלט וחוסר הבנה של המציאות, את יודעת, כשמבזבזים סכומים של מאות מיליונים מקופת המדינה שמגיעים אחרי זה למשרד האוצר, "אנחנו נקים מינהלת", אני עבדתי שנתיים באוצר ואני יודע מה זה להקים מינהלת באוצר.

עמיחי גבאי: היום העסקים הם לקראת קריסה.

עמיחי גבאי: כמה שכולנו מבינים, הקורונה הגיעה לפה, וההכשרה בתוך העסקים, נוצר מצב הזוי, נותנים מס הכנסה שלילי לעובדים, העובדים לא מעוניינים לעבוד.

עמיחי גבאי: בואו נכשיר עובד, אני לא רוצה להוציא עוד כסף.

עמיחי גבאי: גם כך המיסים הולכים לעלות.

עמיחי גבאי: אז אולי בסופו של דבר שמשרד האוצר יפנה את זה ישירות, לתת לעובד עכשיו מס הכנסה שלילי, שהוא יקבל משכורת, ישב בבית ולא ירצה לעבוד.

עמיחי גבאי: העסקים עצמם יודעים מה הם צריכים.

עמיחי גבאי: אלה דברים דינמיים.

עמיחי גבאי: כשאני שומע 'קול קורא', נהיה לי צמרמורת בגוף.

עמיחי גבאי: אם אני צריך עובד מחר בבוקר לעסק שלי - - -

חוה אתי עטייה: אז יש את שירות התעסוקה.

עמיחי גבאי: שניה, לא, אין פתרון.

עמיחי גבאי: אני שומע את הפתרון שלהם.

עמיחי גבאי: כשאני צריך עובד מחר בבוקר לעסק להכניס אותו לעבוד, יש מישהו שמגיע ונותן לי פתרון?

עמיחי גבאי: 'תגיש קול קורא בחודש נובמבר, בחודש דצמבר אנחנו נשקול', אני כבר לא צריך את העובד אחרי זה כבר.

עמיחי גבאי: אז למה אני צריך אותו?

עמיחי גבאי: למה מבזבזים מאות מיליונים?

עמיחי גבאי: מעל מיליון איש מובטלים בבית.

עמיחי גבאי: מה שקורה פה זה לא בדיחה.

עמיחי גבאי: שכל אחד מגיע עם איזו מצגת יפה, ומראה.

עמיחי גבאי: 'אני בזבזתי עוד 13 מיליון שקל למדינת ישראל'.

עמיחי גבאי: אני משלם את המיסים האלה.

עמיחי גבאי: ועוד שאר העסקים משלמים את זה.

עמיחי גבאי: ואז כשכל אחד מגיע בצורה יפה, ויש עוד תכנית ועוד תכנית ועוד תכנית, הדבר הזה כואב לי וחורה לי.

עמיחי גבאי: בסוף היום המדינה הזאת ירדה מהפסים.

עמיחי גבאי: מגיע ללשכת התעסוקה, מגיע עובד מדינה, פקיד, הוא מקבל משכורת כל חודש, כשאני צריך להכשיר את העובד לעסק שלי, איך אני אכשיר אותו?

עמיחי גבאי: שוחחתי עם מוטי בטלפון 'בוא נקבע פגישה', מצאנו בעוד שבועיים אולי יהיה לו זמן, הפקידה לא התקשרה גם.

עמיחי גבאי: אבל לא משנה, בוא נשב, נדבר.

עמיחי גבאי: יש לנו זמן.

עמיחי גבאי: יש לנו זמן להכשיר את העובדים.

עמיחי גבאי: זה שהעובד רוצה להכנס מחר בבוקר לעבוד, יש לי עבודה בשבילו.

עמיחי גבאי: איך אני יכול להכשיר אותו כשנותנים לי איזה שובר, ותגיש איזה קול קורא הזוי?

עמיחי גבאי: מבזבזים מאות מיליונים?

עמיחי גבאי: מישהו חשב על זה פעם שבסופו של דבר יש פרקטיקה בדברים האלה, שהבירוקרטיה לא יכולה להיות כזאת הזויה?

עמיחי גבאי: של לבזבז את מאות המיליונים האלה סתם?

עמיחי גבאי: אתם יודעים מה, שיחלקו את זה סתם לאנשים, ישר לחשבונות הבנק שלהם.

עמיחי גבאי: יש עוד דבר אחד אחרון שאמיר ויצמן יו"ר הליברלים ביקש ממני להקריא לכם.

עמיחי גבאי: אני מקריא את זה ואני חושב שמה שהוא אמר, שיש בזה גם טיפת שכל.

עמיחי גבאי: "לחינוך המקצועי יש חשיבות גדולה ביצירת ההון האנושי האיכותי.

עמיחי גבאי: מדינת ישראל היא המדינה המובילה בקרב מדינות ה-OECD בנוגע לחינוך על-יסודי אקדמאי, רק שלחינוך הזה כבר כמעט ואין תשואה מבחינת בניית הון אנושי עבור חלקים נבחרים מהציבור.

עמיחי גבאי: במקום להמשיך לשפוך עוד ועוד כסף שם או בחינוך מקצועי שאיכותו לא תמיד עומדת בציפיות, עדיף להרים מעט את הראש ולראות את הנעשה בעולם.

עמיחי גבאי: בנושא הזה סביר להניח שהדוגמה הבולטת ביותר של חינוך מקצועי מוצלח היא שוויץ, בה פחות מ-1/3 מהתלמידים עושים בגרות והרוב הולכים לחינוך מקצועי בתוך חברות עסקיות עצמן, כלומר כבר בגיל 15 צעירים נחשפים לעולם העבודה ולדרישות מכוח אדם מקצועי.

עמיחי גבאי: הם לומדים איך להתנהג ומה מצופה מהעובד והם לומדים מיומנות מקצועית אמיתית בעלת ערך בעולם העבודה.

עמיחי גבאי: לכיוון הזה יש לשאוף.

עמיחי גבאי: אם כבר שופכים כסף על חינוך מקצועי.

עמיחי גבאי: אמנם אנחנו כליברלים לא אוהבים את הקונספט הזה בכלל, אבל אם כבר, לפחות לא לזרוק על בתי ספר שהתועלת בהם לא תמיד ברורה ויותר, ולסבסד חברות על העסקת צעירים בתמורה להקניית כלים שיעזרו לעובדים במהלך החיים המקצועיים שלהם", ולא לכל מיני אנשים שלוקחים את השוברים שלהם ומבזבזים את הכסף למדינת ישראל.

עמיחי גבאי: תודה רבה יו"ר הוועדה.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אפשר לקיים דיון בנושא כיצד פועל במדינות אחרות בהמשך.

ללי דרעי: אנחנו עשינו על זה מחקר מאוד מקיף ונשמח לעזור.

חוה אתי עטייה: עכשיו נעבור לרווית גרוס מנכ"לית התאחדות המלאכה והתעשייה.

רווית גרוס: נעים מאוד.

רווית גרוס: תודה רבה על רשות הדיבור.

רווית גרוס: אני מנכ"לית התאחדות המלאכה והתעשייה, אנחנו מייצגים עסקים יצרניים קטנים, כאלה שמעסיקים עד 20 עובדים.

רווית גרוס: אני רוצה להתחבר לדברים של ללי כי אנחנו חלק מפורום המקפצה ולהגיד שבעל עסק קטן זה שונה מבעל עסק גדול.

רווית גרוס: ברגע שלבעל עסק קטן אין לו עובד ובדרך כלל אין לו עובדים, אין לו HR, או מנהלות משאבי אנוש שיכולות לאתר את העובדים מכל מיני הכשרות כאלה ואחרות אלא זה הוא צריך לעשות את זה, ובדרך כלל קשה מאוד למצוא כי לחברות הגדולות, בשונה מהחברות הקטנות יש את הנשים האלה שיכולות לעשות את העבודה הזאת ולאתר את העובדים.

רווית גרוס: נוצר מצב שלעסקים הקטנים בכלל אין עובדים.

רווית גרוס: מה שקורה זה שבעל העסק הקטן אין לו ברירה, הוא נאלץ לחפש בין השיטין את אותו עובד ואז להכשיר אותו בתוך המפעל.

רווית גרוס: המפעלים הקטנים שלנו, למרות שזה נשמע משהו זניח, אבל רק שתדעו שמבחינה טכנולוגית המפעלים שלנו הם מהשורה הראשונה.

רווית גרוס: מפעלי עיבוד שבבי שלנו זה דברים שעושים חלקים לטיל, לחץ, עובדים עם התעשייה הביטחונית ואין להם עובדים.

רווית גרוס: לפני כמה זמן פורסם קול קורא של שירות התעסוקה יחד עם התאחדות התעשיינים, פתחנו ושמחנו אמרנו שסוף סוף מבינים אותנו, מבינים שבעלי העסקים נאלצים להכשיר את העובדים בתוך המפעל לכן הם אמורים לקבל על זה תגמול, אבל כשקראנו את האותיות הקטנות הסתבר שלמעשה הכסף הזה שניתן באמצעות הקול קורא, ניתן רק למפעלים שמעסיקים מעל 15 עובדים.

רווית גרוס: כלומר מפעל שמעסיק פחות מ-15 עובדים ומכשיר עובד בתוך המפעל לא זכאי בכלל לתשלום.

רווית גרוס: אני אומרת איפה ההיגיון, מה זאת האפליה הזאת.

רווית גרוס: דווקא עסקים קטנים, הרבה יותר קשה להם להכשיר אצלם את העובדים והם עושים את זה כי אין להם ברירה, אין בתי ספר טכנולוגיים, אין אנשים מוכשרים שיודעים בדיוק את העבודה, ממילא הם עושים את זה.

רווית גרוס: אבל אצל בעל מפעל קטן, סתם אני נותנת דוגמה, מפעל שלשבעה עובדים, נאלץ להכניס חניך לתוך המפעל, זה אומר שבעצם אותו בעל מפעל לוקח את העובד הכי טוב שלו, בדרך כלל זה מנהל העבודה, מוציא אותו מפס הייצור כדי להכשיר את אותו חניך.

רווית גרוס: לא רק זה, גם הוא שם אותו על המכונה הכי יקרה שיש וגם משבית את המכונה הזאת במשך כל תקופת הלימוד.

רווית גרוס: בעל מפעל כזה לא מקבל שקל, לעומת זאת מפעל כמו אסם, תנובה, טרה, שנמצא בהתאחדות התעשיינים הם כן מקבלים את הכספים.

רווית גרוס: ואני שואלת איפה ההיגיון.

רווית גרוס: איפה ההיגיון בקול הקורא הזה.

רווית גרוס: איך זה הגיוני שהמדינה מחלקת תקציבים לא בצורה שווה, מעדיפה עסקים גדולים על עסקים קטנים.

רווית גרוס: והטענה הזאת, אנחנו שלחנו מכתבים וטענו "יש פה אפליה, איך זה הגיוני, הרי אנחנו גם ככה מכשירים את העובדים" הטענה שלהם במכתב תשובה הייתה "אתם לא מכשירים עובדים.

רווית גרוס: ממילא אתם טוענים שקשה לכם להכשיר".

רווית גרוס: איזו מן טענה זו שקשה לנו להכשיר?

רווית גרוס: נכון, קשה לנו, אבל אין לנו ברירה אחרת.

רווית גרוס: אם לא אנחנו נכשיר בתוך המפעלים מי יעשה את העבודה הזאת בשבילנו?

חוה אתי עטייה: רווית תודה.

חוה אתי עטייה: בואי ניתן למוטי אלישע להתייחס לדברייך.

מוטי אלישע: שלום.

מוטי אלישע: אני שמח שהעליתם את זה, ראיתי את עמיחי נלהב אז שלחתי לו קישור.

מוטי אלישע: עמיחי באמת תודה על הדברים.

מוטי אלישע: לא הספקתי לצאת בפרסום אבל הקישור ששלחתי לעמיחי כרגע וגם לגברת שדברה קודם, הנה, אני מזמין אתכם.

מוטי אלישע: אצלנו אין מגבלה לעסקים קטנים, זה פתוח להכל.

מוטי אלישע: גם עסק שיש לו עובד אחד יכול להעסיק עובדים, אין לנו מגבלה.

מוטי אלישע: תכנסו היום, תוך חמישה ימים יש לכם אישור.

מוטי אלישע: אם לא ענינו לכם תוך חמישה ימים, עדיין יש לכם אישור בתנאי שעניתם על הקריטריונים.

מוטי אלישע: זה הכל ברמת הצהרות היום, אנחנו מונגשים לגמרי, יש לכם מעכשיו תוך חמישה ימים, תמלאו את הטפסים, חמישה ימים מתחילים להעסיק את העובד ואתם מקבלים בגינו בין 10,000-15,000 סיוע מהמדינה.

מוטי אלישע: תכנסו לאתר הזה, שלחתי כרגע את הקישור כפי שאמרתי, ונשלח אותו גם אליך אתי.

מוטי אלישע: תכנסו לאתר של משרד העבודה, יש לנו שם פורטל מעסיקים שאנחנו עושים אותו יחד עם המגזר העסקי ותנצלו את זה.

מוטי אלישע: יש לנו שם הרבה כסף, תנצלו את זה, תעסיקו עובדים.

חוה אתי עטייה: יפה מאוד.

חוה אתי עטייה: רונן לוי נשיא איגוד המוסכים בבקשה.

רונן לוי: מה שעכשיו הציגה ללי על עסקים קטנים, איגוד המוסכים מייצג כיום כ-5,000 בעלי מוסכים, ברובם מוסכים קטנים עד 10 עובדים.

רונן לוי: הדרך היחידה שלהם לקבל עובדים זה דרכנו.

רונן לוי: לפני כן היו באמת הולכים למכללות, ושם מנסים לעשות השמות דרך כל מיני ארגונים כאלה שזכו במכרזים של השמות.

רונן לוי: לפני כמה שנים הבנו שאנחנו לא יכולים להיות יותר תלויים בגופים אחרים ובאיגוד המוסכים הקמנו זרוע הכשרה וזרוע השמה באיגוד המוסכים.

רונן לוי: זה לדעתי מודל שצריכים לאמץ, גם ארגונים אחרים, כפי שעשינו.

רונן לוי: אנחנו למעשה כבר לא תלויים יותר באף אחד, יש לנו ארגון שלנו שבו יש לנו 80 מורים, יש לנו ארבעה סניפים בארץ שאנחנו מכשירים בהם את כל מקצועות הרכב, מדו-גלגלי, רכב חשמלי היברידי, רכב פרטי, צמ"ה, משא כבד, אוטובוסים.

רונן לוי: אנחנו יכולים למעשה לתת היום לכל המעסיקים במגזר שלנו.

רונן לוי: מה שאנחנו צריכים בעיקר זה בסופו של דבר הנגשה מהירה ופחות בירוקרטיה כי למעסיקים שעובדים תחתינו באיגוד המוסכים היום אין בירוקרטיה.

רונן לוי: אנחנו יכולים לעשות את המיונים בשבילם, אנחנו מביאים אותם להרבה מעסיקים שהם בעצמם בוחרים באותם אנשים.

רונן לוי: אנחנו עושים מעין מפגשים, כמו לדוגמה מפגשי שידוכים, שבאים ויושבים ועושים סבב בין מעסיקים לאנשים שמחפשים עבודה ואנחנו מכשירים אותם.

רונן לוי: הם בוחרים אותם מראש.

רונן לוי: הדבר העיקרי כמו שאמרה רווית והיא צודקת, שלמעסיקים קטנים באמת אין תגמול אחר כך, אם הוא מעסיק את האדם.

רונן לוי: אין מודל בסופו של דבר שיתמרץ גם את המעסיק הקטן להשתלב בהכשרה.

רונן לוי: אנחנו מכשירים גם את בעלי המוסכים עצמם או אנשים מטעמם להיות חונכים וזה מאוד חשוב.

רונן לוי: אני רוצה להדגיש את הדבר הכי חשוב שלא דיברו עליו.

רונן לוי: הדבר החשוב הוא קודם כל העובד עצמו.

רונן לוי: צריכים להגיע לרמת מיונים כזו שהעובד באמת ירצה לעבוד במקצוע, וצריך לחבר אותו.

רונן לוי: גם האדם עצמו שמעסיק אותו מאוד חשוב כי העניין האנושי הוא גם חשוב.

רונן לוי: אז תהליך המיון חייב להיות תהליך מאוד חזק ונכון וטוב על מנת שנצליח להגיע להשמות גבוהות.

רונן לוי: אנחנו כבר מגיעים בחלק מהמקרים אצלנו להשמות של כמעט 100%, אם התחלנו בהתחלה בתכניות של 50%, 60%, ויש לנו גמישות של למידה, אנחנו יודעים ללמוד מקורס לקורס איפה אנחנו טעינו, איפה לא עשינו תהליך נכון, איפה היה מסלול של קורס שהצלחנו, או מעסיק שעשינו לו התאמה לא מספיק טובה לעסק שלו.

רונן לוי: התהליך הזה חייב להיות מאוד גמיש אבל הוא חייב להיות בשליטה שלנו ובסיוע משרד העבודה, זאת אומרת הגישה צריכה להשתנות.

רונן לוי: המעסיקים צריכים להחליט יחד עם האיגוד שלהם מה הם צריכים באותו מסלול הכשרה, אם זה 10, 12, 20 איש, וזרוע העבודה צריך להיות מונגש לצרכים שלנו.

רונן לוי: אנחנו לא צריכים לעבור את הבירוקרטיה הזאת בעצמנו כל פעם בשביל לזכות באיזה שהוא קורס, כדי שאנחנו נוכל להנגיש את זה לציבור שלנו.

רונן לוי: לצורך העניין אנחנו צריכים להיות זרוע העבודה של אותם מעסיקים שמאורגנים אצלנו.

רונן לוי: כך זה קורה בגרמניה, כך זה קורה בשוויץ.

רונן לוי: אני באמת גאה שהארגון שלי הצליח להיות כמו שוויץ, למרות שבמדינה מאוד קשה לעשות את זה.

רונן לוי: היה לנו מסע מאוד קשה ועשינו את זה דרך לימודים בגרמניה.

רונן לוי: פשוט החלטנו לוותר על הריב עם משרדי העבודה, הממשלה והאוצר ולעשות את זה בעצמנו והקמנו זרוע עבודה עם כמעט 80 איש שהיום עובדים אצלנו באיגוד המוסכים ומלמדים את האנשים, אנשים שעושים השמות, חונכים, יש לנו בכ-500 מוסכים חונכים.

רונן לוי: מה שאנחנו צריכים זה פשוט הנגשה מהירה מזרוע העבודה.

רונן לוי: כשאנחנו מגיעים, פשוט להקל עלינו את החיים כדי שנוכל לעשות את העבודה הזו ולהגיע להישגים טובים.

רונן לוי: תודה.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אסף ברימר מנכ"ל מונא חלל לשינוי בבקשה.

חוה אתי עטייה: אני מקציבה לך שתי דקות.

אסף ברימר: שלום.

אסף ברימר: זה מצוין שאני מדבר אחרי זה שדיבר לפני, כי האופי של מה שמונא עושה הוא מאוד דומה.

אסף ברימר: זה מרכז אזורי שנותן שירות לתעשייה לכל המפעלים באזור, זה מודל שפיתחנו ועובד כבר שלוש שנים, כולל בתקופת הקורונה, מסתיימים עכשיו קורסים להכשרות למרות שכבר שנה אין תקציב מדינה להכשרות, בהשתתפות המפעלים והרשויות ומעל 80% השמות.

אסף ברימר: תארו לכם לדוגמה שבסוף 2021 קיים מודל בדימונה, במגדל העמק, בכפר קאסם, בכסייפה, כרמיאל, מג'דל כרום, של מרכזי אימון שנותנים את האפשרות לאנשים למפעילים לטכנאים, להנדסאים ומהנדסים לעשות הכשרות וכל המפעלים לוקחים את האנשים, פ באזור יודע שזה המרכז שלו ושם הוא מקבל את כוח האדם גם הקיים וגם החדש, הוא יכול להכשיר אותו שם.

אסף ברימר: זה בדיוק מה שהמוסכים עשו.

אסף ברימר: זה גוף הכשרה מקצועי שעובד עם המפעלים, עובד עם פורום המעסיקים, התאחדות התעשייה וכמובן זה פותח יחד עם זרוע העבודה.

אסף ברימר: לצערי בשנה האחרונה כמו שאמרתי אין תקציב, אבל עכשיו זה חוזר.

אסף ברימר: עושים את ההכשרות האלה לכולם בהתנסות מעשית והמעסיקים יכולים, ואז גם הגדולים וגם הקטנים וגם במסלול אחד שהמעסיק הגדול בקצה וגם במסלול שני שהגוף הזה מהווה את הגשר, מה שדיברו על לשכת התעסוקה קודם, הגוף הזה מהוו גשר לכל המעסיקים.

אסף ברימר: וגם עכשיו בתקופת הקורונה מעל 80% מהאנשים האלה עובדים.

אסף ברימר: זה משלב הרבה אוכלוסיות, כל האוכלוסיות שגם אין להם הזדמנות, שלא היו קצינים בצבא יכולים להגיע לתעסוקה מתקדמת בתעשייה, אני מדבר על כל הזרועות של ענף התעשייה.

אסף ברימר: זה נעשה בשילוב עם התעשייה והרשויות וזו הדרך להגביר את הפריון.

אסף ברימר: אלה מרכזים שמוכוונים לתעשייה 40.

אסף ברימר: מוכוונים לשיתוף פעולה כמו שאמרתי עם זרוע העבודה ופורום המעסיקים, התאחדות התעשיינים.

אסף ברימר: וזה one stop shop שנותן גם את ההכשרה וגם את ההשמה.

אסף ברימר: זה הכוח שלו.

אסף ברימר: המעסיק יכול לבחור כמו שאמר נציג איגוד המוסכים, את האדם מתוך היכרות, מתוך הבנה של היכולות שלו, וכל אחד מקבל הזדמנות.

אסף ברימר: זה משלב גם את ה-collective impact וגם את העבודה מהשטח וזה מודל שעובד ואנחנו מתכוונים בשנתיים הקרובות להכפיל אותו לאלפים של מושמים בכל הארץ.

אסף ברימר: זה יכול לשלב גם גופים כמו ג'ון ברייס בתחומים של תוכנה או IT, וזה פלטפורמה מאוד מיוחדת ומאוד נכונה בדיוק כמו שהמוסכים עשו.

חוה אתי עטייה: סליחה, אנחנו צריכים לעבור לדובר הבא.

חוה אתי עטייה: תודה רבה על דבריך.

חוה אתי עטייה: גברת דיאנה בארון מאלו"ט.

דיאנה בארון: שלום.

דיאנה בארון: תודה על זכות הדיבור.

דיאנה בארון: אני אדבר בקצרה.

דיאנה בארון: הגשנו את הדברים גם במסגרת נייר עמדה לוועדת המשנה.

דיאנה בארון: אנחנו מברכים על הדיונים בנושא הזה אבל אני לא שמעתי לא בדיון הקודם וגם לא בדיון הנוכחי התייחסות לנושא של אנשים עם מוגבלויות.

חוה אתי עטייה: קבענו לקיים דיון בנושא.

דיאנה בארון: אנשים עם מוגבלויות גם זקוקים למענה על ידי שירותים שניתנים להם ולמרבה הצער בתקופת הקורונה המחסור במענים שניתנים על ידי שירותי הרווחה ומוסדות החינוך הפך לקיצוני יותר.

דיאנה בארון: אנחנו חושבים שזו הזדמנות מצוינת להכשיר אנשים שעכשיו נמצאים בשוק דורשי העבודה, להכשיר אותם למקצועות שלא דורשים הכשרה משמעותית כדי לשלב אותם לתעסוקה, לדוגמה סייעות משלבות במוסדות החינוך, לדוגמה עובדי סמך בשירותי הרווחה.

דיאנה בארון: לא מדובר רק על אנשים עם אוטיזם, אנחנו כאן על המנדט של האגודה הלאומית לילדים ובוגרים עם אוטיזם, אבל זו זכות שקיימת לכל האנשים עם מוגבלויות, מוגבלויות פיזיות, מוגבלויות רגשיות, התפתחותיות, כולם זקוקים למענים האלה וכרגע יש מחסור קיצוני בעובדי סמך ובסייעות משלבות ואנחנו חושבים שזו הזדמנות טובה - - -

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אנחנו נקיים דיון בסוגיה הזאת.

חוה אתי עטייה: נעבור לדוברת הבאה, ד"ר יוכבד פנחסי אדיב מפורום המכללות הטכנולוגיות.

יוכבד פנחסי אדיב: קודם כל תודה רבה על זכות הדיבור.

יוכבד פנחסי אדיב: אני יו"ר פורום המכללות הטכנולוגיות בישראל שפרושות מהצפון ועד לדרום, מהמזרח עד הים.

יוכבד פנחסי אדיב: אני מאוד שמחה ומברכת על דיון שכזה שמעמיד את ההכשרות המקצועיות.

יוכבד פנחסי אדיב: אני רואה איך פתאום יש כאן סוג של להט וכל כך הרבה גופים רואים ומשתתפים בתחומים האלה ורוצים לקחת בזה חלק, אבל אני חושבת שבסופו של דבר גם צריך להיות איזה שהוא סדר, ובכל הדיון הזה חיפשתי את המילה שנקראת "מכללות טכנולוגיות" ולא מצאתי אותה אצל אף אחד מהדוברים, וזה פשוט הדהים אותי.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו 30 מכללות שיושבות תחת משרד העבודה והרווחה ולמעשה הן אלה שמתכללות את כל העולמות של לימודי הנדסאים, לימודי טכנאים והכשרות מקצועיות.

יוכבד פנחסי אדיב: למעשה אנחנו נמצאים ברמת תשתית מהגבוהה שיכולה לבצע כל הכשרה לכל מעסיק שהוא בתחום העולמות הטכנולוגיים, ההנדסיים וכולי.

יוכבד פנחסי אדיב: דיברו כאן על זמנים.

יוכבד פנחסי אדיב: היה כאן מעסיק שפשוט צעק ודרש 'אני רוצה עובדים'.

יוכבד פנחסי אדיב: שימו לב, אנחנו המכללות שלמעשה מפעילות מגוון גדול מאוד של תחומי לימוד, אנחנו גורמים שעוסקים בפדגוגיה, בסופו של דבר גם ללמד הכשרות זה לא רק מעסיק וסטודנט, אלא יש כאן פדגוגיה מאחרי והיא צריכה להילמד, אני לא שמעתי אף פעם שיוצאים עם איזה שהוא קורס או תואר שהוא מחוץ למה שנקרא למכללה שהוא בעולם אקדמי או הכשרתי אקדמי, שנעשה מחוץ למכללות האקדמיות.

יוכבד פנחסי אדיב: בתקציר הדברים אני אגדיר שלמעשה המכללות הטכנולוגיות זמינות באופן מיידי לקיים את ההכשרות האלה.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מוכנים ברמה פדגוגית, ברמת גמישות של נושאים מסוימים.

יוכבד פנחסי אדיב: יש לנו פרישה רחבה מאוד לאורך הארץ, ברמה תרבותית אנחנו עוסקים במגזר היהודי ובמגזר הערבי.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו בקשר רציף מאוד עם המעסיקים, יש עלינו רגולציה.

יוכבד פנחסי אדיב: שימו לב, כל הנושאים האלה, אנחנו מוכנים מחר בבוקר לבצע את ההכשרות האלה.

יוכבד פנחסי אדיב: רק שימו את הכסף, צרו את המתווה, תגרמו לגורם מתכלל שמבצע את כל התהליך הזה ותעבדו דרך המכללות הטכנולוגיות.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מבקשים שהפניה תהיה אלינו לבצע, אנחנו כבר ממחר בבוקר יכולים ומסוגלים לבצע את כלל ההכשרות הנדרשות למשק ולתעשייה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: מי שלא אפשרתי לו לדבר, הוא ידבר בעוד שבועיים בישיבה הבאה.

חוה אתי עטייה: אני מבקשת לסכם.

חוה אתי עטייה: בתחילת 2021 נבקש לקבל דיווח.

חוה אתי עטייה: יש מספר שחקנים מרכזיים וגופים.

חוה אתי עטייה: הוועדה תעשה מעקב על התוצאות בשטח – ההשמות.

חוה אתי עטייה: אנחנו נבקש מכל הגופים לדווח לוועדה כמה הכשרות נעשו בכל גוף ומה התקציב שנוצל, דיווח של תחומי ההכשרות והיקף הפעילות.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.