ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 195, 2020-12-07 11:00

משה גפני: הצעה לסדר היום בנושא: יצירת מתווה חילוץ לווים בשוק האפור והגברת מודעות למניעת לקיחת ההלוואות, של חברי הכנסת מיכל שיר, אחמד טיבי, משה אבוטבול.

משה גפני: מיכל שיר, בבקשה.

מיכל שיר סגמן: אני חושבת שהנושא הזה היה צריך לעלות עוד לפני תקופת הקורונה.

מיכל שיר סגמן: בתקופת הקורונה אנחנו לא פותחים מחלקות רגילות, אנחנו פותחים מחלקת טיפול נמרץ.

מיכל שיר סגמן: בתקופת הקורונה, עסקים, עצמאיים ואזרחים פרטיים קורסים, לא מקבלים את המענה הנכון, לא מקבלים אותו בזמן, בטח לא בכמות הנדרשת.

מיכל שיר סגמן: אנחנו רואים גם את הכותרות – עוד 200,000 מובטלים, עוד 20,000 עסקים שנסגרים.

מיכל שיר סגמן: עוד לפני תקופת הקורונה כל הנושא של שוק אפור, שהיום נקרא שוק שחור, היה קיים.

מיכל שיר סגמן: ב-2016 איתן כבל העלה את זה בוועדת הכספים.

מיכל שיר סגמן: כבר אז הוא ביקש לתקן למודרי אשראי ולתת התייחסות ראויה.

מיכל שיר סגמן: מ-2016 עד היום לא קרה כלום.

מיכל שיר סגמן: משרד האוצר יגיד עכשיו שכבר התחילו את המכרז.

מיכל שיר סגמן: עד שנראה את המכרז הניתוח אולי יצליח, אבל רוב החולים ימותו.

משה גפני: מה הייתה הבקשה?

מיכל שיר סגמן: הבקשה הייתה להקים קרן למודרי אשראי.

מיכל שיר סגמן: לפני שאני מדברת ספציפית על קרן למודרי אשראי ועל פתרון, אני חושבת שהמדינה צריכה להסתכל על הנושא באופן כולל, כתכנית שלמה, לא רק לתת עכשיו את הכסף.

מיכל שיר סגמן: באנגליה, בארצות הברית, בניו-זילנד, באוסטרליה ובמדינות שונות בעולם יש ממש התייחסות לכל נושא של שוק אפור - יש צוותים, יש מחלקות שלמות שעוסקות רק בזה.

מיכל שיר סגמן: זה מתחיל בהסברה, אחר כך באכיפה.

מיכל שיר סגמן: מדובר בתכניות חילוץ למשקי בית שיוכלו לעמוד על הרגליים.

מיכל שיר סגמן: מסבירים להם איך להתנהל בצורה נכונה.

מיכל שיר סגמן: אם לפני תקופת הקורונה היית אומר לי להקים קרן למסורבי אשראי, הייתי אומרת לך: תשמע, בסוף המדינה נותנת כסף לארגוני פשע, לא בטוח שזה הפתרון, אבל היום בתקופת הקורונה, כשיש עלייה של יותר מ-50% בלקיחת הלוואות בשוק האפור - - אני מזכירה שהכנסת שיווקה הלוואות על ימין ועל שמאל.

מיכל שיר סגמן: כל היום רק אמרנו: קחו הלוואה כזאת, קחו הלוואה אחרת.

מיכל שיר סגמן: בסוף מישהו צריך לשלם אותן.

מיכל שיר סגמן: יש כאלה שזה לא מספיק להם.

מיכל שיר סגמן: זה לא שאתה מגיע לפת לחם, כי להגיע לפת לחם זה החלק הקל, זה אומר שאתה רק רעב.

מיכל שיר סגמן: בשלב הבא, שזה השלב שבו לקחת הלוואה בשוק האפור, אתה גם רעב וגם חוטף מכות.

מיכל שיר סגמן: זה מגיע לאלימות קשה.

מיכל שיר סגמן: זה מעגל שאין ממנו יציאה אלא אם המדינה עכשיו מתחילה להתערב.

מיכל שיר סגמן: בשנת 2016 דיברו על קרן מודרי אשראי ומסורבי אשראי בשווי 50 מיליון שקלים, עבור 300,000 איש.

מיכל שיר סגמן: זה היה ב-2016.

מיכל שיר סגמן: אנחנו כבר לא שם.

מיכל שיר סגמן: 2020 מביאה אותנו לעלייה דרסטית ומשמעותית.

מיכל שיר סגמן: זה כבר לא נמצא בשוליים של החברה, זה כבר לא נמצא אי שם מעבר להרי החושך, זה נמצא במיינסטרים הישראלי.

מיכל שיר סגמן: ההצעה שלי היא קודם כל להקים צוות במשרד האוצר שיתחיל בהסברה, בייעוץ משפטי, בחקיקה.

מיכל שיר סגמן: כשמישהו כבר מעז לשבור את מחסום הבושה והפחד ומגיע לבית משפט, הרבה מאוד פעמים לשופטים אין כלים, ואז משחקים שוב לידיים של ארגוני הפשע שמנהלים את הדבר המאוד משגשג הזה, במיוחד בתקופת הקורונה.

משה גפני: מה עם אלה שכבר לקחו הלוואות בשוק האפור?

מיכל שיר סגמן: אלה שלקחו הלוואות חייבים את הקרן למסורבי אשראי מאתמול, לא עכשיו להמתין עד שמשהו יקרה.

מיכל שיר סגמן: חייבים בוועדת הכספים לשבת על הזמנים.

מיכל שיר סגמן: גם אם אנחנו יודעים מה הפתרון אנחנו חייבים לעמוד על הזמנים, אחרת לא תהיה להם תקומה.

מיכל שיר סגמן: את השבר הגדול נרגיש במהלך 2021.

אחמד טיבי: המשבר הכלכלי החמור כתוצאה ממשבר הקורונה הביא לפגיעה חמורה לא רק בבריאות, גם בעסקים, במשקי בית.

אחמד טיבי: יש מחסור גדול בתזרים מזומנים ואנשים רבים אינם יכולים לקחת הלוואות מהגורמים המוסדיים במשק, אם זה מהבנקים או מחברות האשראי.

אחמד טיבי: מי שנכנס לוואקום הוא השוק האפור, מה שנקרא השוק השחור, שהמשיך לעבוד ביתר שאת, שהכפיל פי ארבע וחמש את העבודה שלו, שניצל את המצב לטובתו.

אחמד טיבי: גם אנשים שעד המשבר התפרנסו בכבוד, בעקבות הפגיעה בהכנסות פונים לקבל הלוואה בשוק השחור ונקלעים למעגל חובות לא נגמר לגורמים לא חוקיים, לגורמים פליליים.

אחמד טיבי: זה קשור לאלימות ולפשיעה בתוך החברה הערבית.

אחמד טיבי: בלי סיוע האנשים האלה לא יכולים לצאת מהמעגל.

משה גפני: זה משליך על האלימות בחברה הערבית?

אחמד טיבי: בדיוק.

אחמד טיבי: אם מי שמקבל הלוואה בשוק השחור לא יכול להחזיר אותה, הוא חוטף יריות, פציעה, הרג, רצח.

אחמד טיבי: הדברים האלה קורים כתוצאה ישירה מהשוק השחור.

אחמד טיבי: צריך לעזור לאנשים על ידי מה שהתחייב השר כחלון ב-2017, על ידי הקרן למודרי אשראי בגובה 50 מיליון שקל.

אחמד טיבי: הבעיה עכשיו החמירה עד מאוד.

משה גפני: בגלל הקורונה.

אחמד טיבי: יש סכנת חיים של ממש.

אחמד טיבי: הגורמים האלה הפכו להיות גורמים מאיימים על חיי האנשים שלווים בשוק השחור.

אחמד טיבי: יזמתי יחד עם חבריי את הדיון החשוב הזה, כדי למצוא פתרון למצוקות של האנשים.

משה אבוטבול: באמת חשוב הנושא הזה.

משה אבוטבול: הבנקים צריכים לראות איך מזהים את אותם אנשים טרום נפילה.

משה אבוטבול: בנושא של מים שמו פקידים בכל מיני תאגידים על מנת לזהות כאלה שאין אצלם שום תנועה של מים.

משה אבוטבול: גם בבנקים צריך שתהיה יד מסוימת שתעלה על כאלה שנמצאים בחובות כרוניים.

משה אבוטבול: אחרי שביררנו צריך לראות מה עושים איתם הלאה.

משה אבוטבול: חייבים שמהמדינה ומהבנקים יופרשו כספים להקמת כל מיני סדנאות.

משה אבוטבול: יש כל מיני חברות כמו "פעמונים", אם אדוני מכיר.

משה גפני: מכיר.

משה אבוטבול: כמו קבוצת "עוגן" שנותנת הלוואה ללא ריבית.

משה אבוטבול: יכולים להתנות את קבלת ההלוואה בזה שתבוא ותלמד שניים-שלושה שיעורים על כלכלה נבונה.

משה גפני: את זה אתה יכול לעשות גם היום.

מיכל שיר סגמן: רוב האנשים לא יודעים את זה.

מיכל שיר סגמן: יש מחסום בושה, יש מחסום פחד.

משה אבוטבול: אדם שנמצא בבעיה כזאת גם לא הולך לעבודה, הוא שבור נפשית, הוא מרוסק.

מיכל שיר סגמן: הוא מפחד שיתפסו אותו בעבודה.

משה אבוטבול: גם שיתפסו אותו בעבודה, וגם הוא אומר:

משה אבוטבול: אם ה-7,000 שקל שאני מקבל ממילא הולך לתשלום חובות, בשביל מה נשאר לי לעבוד?

משה אבוטבול: חייבים לדעת לזהות את אותם אנשים שנמצאים במצוקה, לחייב אותם להגיע לסדנאות תמורת הלוואות, ולהביא את זה למודעות בציבור.

משה אבוטבול: המצב הוא כזה שאותם אנשים עוברים טרור טלפוני – מה קורה עם היתרה, למה אתה לא בא, תעשה מסגרת.

משה אבוטבול: בואו נעזור להם בפתרון שהוא לא רק כסף, הוא גם הדרכה.

משה גפני: אני מכיר דברים וולונטריים שעושים, ואפילו במאסות גדולות, בכל תעשיית העזרה ההדדית.

משה גפני: אם רוצים שהמדינה תיכנס לעניין, מישהו יצטרך להראות שהוא נמצא בשוק האפור או בשוק השחור כדי שהמדינה תוכל לעזור לו.

מיכל שיר סגמן: ברחבי העולם הקימו אגפים.

משה גפני: אנחנו רוצים לבקש ממשרד האוצר ומהממשלה להקים את הקרן הזאת.

משה גפני: כמו שהיה ב-2017, כך אנחנו רוצים שיהיה עכשיו.

משה גפני: אני רק לא יודע איך יהיה אפשר למנוע ממישהו שלא נמצא בשוק האפור להגיד שהוא על סף השוק האפור.

מיכל שיר סגמן: לא נותנים לו יותר הלוואות.

ינון אזולאי: יש אנשים שלא הצליחו לקבל הלוואה מהבנק והיו צריכים ללכת לשוק האפור.

ינון אזולאי: הבנק לפעמים מתנהג אליהם כשוק אפור, אם בריביות שהוא גובה מהם כשהם דוחים את ההלוואות, אם באטימות.

ינון אזולאי: דווקא ברגע הזה שהם צריכים את הבנק, הבנק בועט בהם.

ינון אזולאי: אותם אנשים נזרקים אוטומטית לשוק האפור.

ינון אזולאי: המענה צריך להיות בדמות קבוצת "עוגן" שעושה עבודת קודש.

ינון אזולאי: זה הפתרון שיכול להיות.

ינון אזולאי: אנחנו רואים את האלימות במגזר הערבי, אנחנו רואים איך המשטרה לא מסוגלת להתגבר עליה.

ינון אזולאי: כל פעם אנחנו שומעים שרצחו את זה, שחיסלו את זה, שחיסלו את זה.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר כשירו בשני כספומטים, פתאום ראיתם את המשטרה עושה מעצרים, פתאום המשטרה הייתה גיבורה גדולה.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך להסתכל על אנשים לפחות כמו שמסתכלים על כספומטים, כי היום זה במגזר הערבי, מחר זה בתל-אביב, בחיפה, בבאר שבע, באשדוד.

ינון אזולאי: החיסולים האלה של השוק האפור גומרים את החברה, במיוחד בימים אלה.

ינון אזולאי: לא צריך לפחד להיכנס ולעשות אצלם מעצרים.

מיכל שיר סגמן: אנשים לא מדווחים על השוק האפור.

הדי וגשל: בתקופה שהרשות לביטחון קהילתי הייתה תחת המשרד לביטחון פנים, ביקשו ממני להכין סקירה על מענים קהילתיים להתמודדות עם התופעות של הלוואות בשוק האפור, בשוק השחור, והלוואות לא חוקיות.

הדי וגשל: כשבדקנו את הנושא הזה בעולם, ראינו במספר מדינות פעולות שמתבצעות בנושא.

הדי וגשל: דרכי הפעולה העיקריות שראינו שננקטות כנגד התופעה מתחלקות למספר נושאים.

הדי וגשל: קודם כל, הסברה לציבור על הסכנות שבפנייה לאותו שוק של הלוואות לא חוקיות.

מיקי לוי: האם השוק האפור הוא שוק בלתי חוקי?

הדי וגשל: התייחסנו למספר סוגי הלוואות.

הדי וגשל: סוג אחד הוא הלוואות לא חוקיות שניתנות לא על פי הנהלים.

הדי וגשל: סוג שני זה הלוואות חוקיות בריבית מאוד גבוהה, כשההלוואות בריבית המאוד גבוהה ניתנות עד ליום המשכורת.

אופיר כץ: מה ההבדל בין הלוואה חוקית ללא חוקית?

משה גפני: מה אתם מציעים כדי להתמודד עם התופעה הקשה הזאת?

הדי וגשל: אין לי את ההגדרה מולי.

קרן אור חזן: אנחנו מייחסים חשיבות רבה לטיפול בעבירות של סחיטות בכוח וסחיטות באיומים.

קרן אור חזן: במקרים רבים קורבנות חוששים להתלונן.

קרן אור חזן: המחוקק נתן לנו כלים נוספים להתמודד עם התופעות האלו.

קרן אור חזן: חוק אשראי הוגן, שהיה קיים במקור כחוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות מ-2017, קובע שהלוואה שעולה על 15% מהריבית הבנקאית היא הלוואה שגוררת עיצומים, והלוואה שעולה על 30% מהריבית של בנק ישראל גוררת אכיפה פלילית.

אופיר כץ: את חושבת שצריך להוריד את הרף של ה-30% וה-15% בשביל שזה יעזור לטפל בתופעה?

קרן אור חזן: עבירות מהסוג הזה מטופלות ברמת יחידות ארציות.

קרן אור חזן: אנחנו באמת מקדישים את מיטב הכוחות על מנת להתמודד עם התופעות.

קרן אור חזן: אין לנו מספיק ניסיון בשביל לקבוע מסמרות לגבי גובה הריבית.

קרן אור חזן: יש פעילות משותפת עם הרגולטור, עם רשות שוק ההון, שבמסגרתה יש פיקוח על נותני שירותים פיננסיים באמצעות חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים.

אלי טובול: הדיון נפתח בהבחנה בין שוק אפור לשוק שחור.

אלי טובול: כרגע במדינת ישראל מי שנותן אשראי כדרך עיסוק חייב להיות בעל רישיון על ידי שוק ההון.

אלי טובול: אם הוא בנק - על ידי הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל.

אלי טובול: אנחנו מדברים על האוכלוסייה החוץ בנקאית ברוב המכריע של המקרים שעלו פה.

מיקי לוי: שוק אפור שמקבל רישיון הוא שוק חוקי לחלוטין.

אלי טובול: חד-משמעית.

משה גפני: אמרה הגברת קרן אור חזן שההגדרה של הלוואות שהן לא חוקיות היא גובה הריבית שגובים עליהן.

אלי טובול: לא רק.

משה גפני: אתם יכולים לתת רישיון למישהו והמישהו הזה אחרי שלושה חודשים יגבה ריבית גבוהה מאוד.

אלי טובול: הוא עושה עבירה.

מיכל שיר סגמן: אני לא דואגת מאלה שיש להם רישיון, אני דואגת מאלה שאין להם רישיון.

אלי טובול: ב-2016 חוקק חוק שירותים פיננסיים מוסדרים שהכניס את כל האוכלוסייה הזאת תחת מסגרת חוקית שקובעת חובת רישוי.

אלי טובול: קודם לכן הייתה מסגרת רישומית שפחות או יותר אפשרה כמעט לכל דיכפין לעסוק בתחום הזה.

אלי טובול: אנחנו היום מתמודדים עם אתגר מאוד גדול - להוציא ולנקות את השוק הזה מגורמים עברייניים או מכאלה שמוכוונים על ידי גורמים עבריינים.

אלי טובול: אנחנו עושים את זה, כמו שציינה פה קרן, בשיתוף פעולה הדוק בין משטרת ישראל וגורמי אכיפה נוספים, פרקליטות המדינה וכו'.

אלי טובול: בתחילת התהליך עמדו בפנינו סדר גודל של 2,500 מבקשי רישיון.

אלי טובול: מתוכם סומנו כפוטנציאל לדחייה מסיבות פליליות קרוב ל-1,000.

אלי טובול: כדי לנקות שוק ברמה כזאת צריך המון עבודה של איסוף מידע.

אלי טובול: 400 גופים הוצאו כיום משוק השירותים הפיננסים המוסדרים, הם לא רשאים לתת אשראי, הם לא רשאים לפעול, ואם הם עושים את זה, הם עושים עבירה פלילית.

אלי טובול: חברים, זאת לא פעולה פשוטה להוציא.

אלי טובול: הדבר הזה גורר עתירות, אנחנו צריכים לבסס את זה.

מיקי לוי: כמה בעלי רישיון יש היום?

אופיר כץ: מה דינו של מי שאין לו רישיון ונותן בריבית של מעל 30%?

אלי טובול: הוא עובר שתי עבירות.

אופיר כץ: האם כשהוא נותן בריבית של בין 15% ל-30% הוא גם עובר על החוק פעמיים?

אלי טובול: זה עיסוק ללא רישיון.

אופיר כץ: מה עונש המינימום ועונש המקסימום?

אלי טובול: העונש לגבי פעילות ללא רישיון הוא מאסר של שנה וחצי או קנס, והעונש לגבי מתן הלוואה בניגוד להוראות אשראי הוגן יכול אפילו להגיע לשלוש שנות מאסר.

קרן אור חזן: זה גם שלוש שנים וגם עבירת מקור לחוק איסור הלבנת הון שיכולה לגרור ענישה.

אופיר כץ: האם את יכולה להגיד כמה נכנסו לכלא על זה בשלוש השנים האחרונות?

קרן אור חזן: אין לי כרגע נתונים על זה.

מיקי לוי: הבעיה שלנו היא לא עם אלה שיש להם רישיונות, הבעיה שלנו היא עם השוק שנקרא שחור, עם אלה שלא מורשים, עם אלה שמלווים ללא רישיון.

מיקי לוי: החוק הוא לטובתנו, כי אין בעיה ברגע שמיקי לוי נתפס להגיש נגדו כתב אישום.

מיקי לוי: הבעיה שלנו היא ההסברה לציבור.

משה גפני: אתה צריך לעזור כדי לעשות הסברה לציבור.

אופיר כץ: האם אפשר לדעת כמה כתבי אישום הוגשו בשלוש השנים מאז שחוקק החוק ומה הם קיבלו בסופו של דבר?

נועה וידר: התייחסתם בהתחלה לנושא של מודרי אשראי.

נועה וידר: ב-2016 אושר חוק נתוני אשראי, ובאפריל 2019 הוקם מאגר נתוני אשראי.

נועה וידר: מאז התחלנו לעבוד על הקמת הקרן למודרי אשראי.

נועה וידר: פורסם מכרז בספטמבר האחרון שהבנקים לא רצו להשתתף בו.

נועה וידר: לא עצרנו בעניין הזה, לא הפסקנו להתעסק ולנסות להוציא את הדברים לפועל.

נועה וידר: בשבוע שעבר פרסמנו בקשה לקבלת מידע מגופי אשראי חוץ בנקאים, כי אנחנו חושבים שהם אלה שיכולים להיות מתאימים לנושא הזה.

נועה וידר: הכוונה שלנו לצאת במכרז להקמה של הקרן הזאת עם ה-50 מיליון שקלים שדובר עליהם.

משה גפני: מה המצב כרגע?

נועה וידר: ב-1 בדצמבר פרסמנו בקשה לקבלת מידע כדי להתאים את המכרז ולהצליח לקבל הצעות מהשוק.

נועה וידר: אנחנו חושבים לצאת בחודשים הקרובים במכרז הזה.

מיכל שיר סגמן: כמה בנקים השתתפו במכרז הזה?

נועה וידר: במכרז של הבנקים לא הוגשו הצעות.

מיכל שיר סגמן: מ-2016 מדברים על זה, כשרק באוגוסט האחרון העלו את זה למכרז שאף אחד לא ניגש אליו.

משה גפני: כמה כסף מיועד לקרן הזאת?

נועה וידר: 50 מיליון שקלים.

משה גפני: 50 מיליון היו ב-2017, ב-2016.

משה גפני: מה יש היום?

 << אורח >> משה ביטון: זה בהתאם להתחייבות שהייתה בוועדת הכלכלה.

 << אורח >> משה ביטון: ההתחייבות שלנו לוועדת הכלכלה הייתה להעמיד 50 מיליון שקלים.

משה גפני: אני מדבר על 2020.

נועה וידר: הקרן היא ללא קשר לקורונה.

מיכל שיר סגמן: היא הייתה מותאמת ל-300,000 איש.

מיכל שיר סגמן: אנחנו כבר לא ב-300,000 איש ממזמן.

משה גפני: החברים העלו כאן נושא שהיה במליאת הכנסת ועכשיו נדון בוועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו מדברים על זה שבעקבות מגפת הקורונה יש אנשים שמסכנים את חייהם בלקיחת הלוואות בשוק האפור או השחור.

משה גפני: אנחנו מבקשים שתועמד קרן שתוכל לתת אשראי לאותם אנשים מודרי אשראי שאין להם ברירה, הם צריכים להביא אוכל לילדים שלהם.

משה גפני: אל תגידו 50 מיליון שהיה ב-2016 או ב-2017.

משה גפני: כמה היום כשיש את הקורונה אתם מעמידים לרשות הקרן הזאת?

 << אורח >> משה ביטון: לא הגדלנו את הסכום של ה-50 מיליון שקלים.

משה גפני: אני מבקש שתגדילו.

 << אורח >> משה ביטון: חשבנו שבנקים שיזכו במכרז ימנפו את הסכום הזה להרבה יותר.

 << אורח >> משה ביטון: התקציב שאנחנו קיבלנו הוא 50 מיליון.

משה גפני: ועדת הכספים מבקשת להגדיל את סכום הקרן ל-200 מיליון שקל לפחות, כדי להוציא אנשים מהשוק האפור, כדי להעמיד את זה לרשות מודרי אשראי.

משה גפני: אני לא אומר שצריך לפזר את הכסף, אני אומר שצריך לעשות בקרה על העניין.

משה גפני: אנחנו לא יכולים להישאר עם 50 מיליון השקלים שהיו בימים רגילים.

משה גפני: בימים רגילים גם צריך את זה, זה נכון, אבל היום אנחנו לא בימים רגילים.

משה גפני: צריך לתת את זה עד שהקורונה תעזוב אותנו כדי שאנשים יוכלו לחיות, כדי שאנשים לא יצטרכו לסכן את חייהם אצל אנשים שנמצאים בשוק האפור או בשוק השחור.

משה גפני: אם אתם אומרים ש-200 מיליון שקל זה הרבה מידי, תגידו איזה סכום אתם כן מוכנים להעמיד לעניין ובעוד שבוע אני אביא את זה לוועדה.

משה גפני: אני רוצה לדעת כמה כסף משרד האוצר מוכן לתת לעניין של מודרי האשראי שנמצאים בשוק האפור, מה הדרך בעניין הזה, ואיך עושים את המכרז.

משה גפני: לא יכול להיות שתעשו מכרז שהבנקים בכלל לא ישתתפו בו.

מיכל שיר סגמן: השאלה מה היו תנאי המכרז.

משה אבוטבול: מה עם פרקי ההדרכה?

מיכל שיר סגמן: נקים צוות מסודר.

 << אורח >> משה ביטון: חייבנו את הבנק שנותן הלוואה למודרי אשראי להעמיד שירותי ליווי פיננסי כחלק מהתנאים לקבלת ההלוואה גם במכרז העתידי.

משה גפני: אם אתה לא נותן כסף זה לא שווה כלום.

משה גפני: זה שווה אם אתה מעמיד כסף.

משה גפני: אני מבקש לדעת בתוך שבוע כמה כסף אתם מוכנים לתת לעניין הזה, מה הוא החוזה או המכרז שעליו אתם מדברים, ואז משה אבוטבול מציע גם שתהיה הסברה.

 << אורח >> משה ביטון: אנחנו נבחן את זה מול אגף תקציבים.

מיכל שיר סגמן: צריך לראות את זמני המכרז, כי הם לא זזים עם זה מ-2016.

משה גפני: מה את מציעה?

 << אורח >> משה ביטון: ב-2016 יצא החוק, ובאפריל 2019 המאגר התחיל לפעול.

 << אורח >> משה ביטון: עד שהבנקים בכלל הבינו איך להתייחס לנתונים שיוצאים מהמאגר לקח כמעט שנה, כשבדיוק בתקופה הזאת הוצאנו את המכרז לבנקים.

 << אורח >> משה ביטון: מאוד רצינו שהם יגישו הצעות, אבל הם לא הגישו.

 << אורח >> משה ביטון: זה לא שקפאנו על השמרים - הוצאנו הארכה לגופי אשראי חוץ בנקאיים.

שגיא בלשה: קבוצת "עוגן" היא נותן אשראי חברתי ללא מטרת רווח.

שגיא בלשה: יש לנו קרן הלוואות של 400 מיליון שקל.

שגיא בלשה: בתקופת הקורונה, מאז אפריל ועד היום נתנו 150 מיליון שקלים רק לנפגעי קורונה.

שגיא בלשה: מצאנו את עצמנו בחזית לגמרי, במצב שבו הבנק אומר "לא".

שגיא בלשה: אם לא יודעים עלינו, או שאין לנו מספיק כסף לתת, משם ההידרדרות בטוחה.

שגיא בלשה: מתוך 150 מיליון שקל שנתנו, 60 מיליון שקלים נתנו להלוואות למשפחות ללא ריבית בכלל.

שגיא בלשה: את יתרת הכסף, שזה שמונים ומשהו מיליון שקלים, נתנו לעסקים ולעמותות בריבית של שלושה אחוז.

שגיא בלשה: אין אצלנו לפי העיניים, יש אצלנו שלושה אחוז לכולם.

שגיא בלשה: אנחנו מנסים למנוע הידרדרות לשוק האפור/שחור.

שגיא בלשה: במכרז מודרי אשראי שהגיש האוצר הייתה אפשרות רק לבנקים לגשת, אנחנו לא יכולנו לגשת.

שגיא בלשה: אנחנו מקווים שנוכל לסייע ולהקים קרן מודרי אשראי אצלנו, במטרה לתת הלוואות ללא ריבית בכלל למודרי אשראי.

משה גפני: אני מודה לכם על הפעילות החשובה שאתם עושים.

שגיא בלשה: אנחנו בדרך להקמת בנק חברתי ללא מטרת רווח.

שגיא בלשה: מחר יש פה דיון על תיקון חקיקה מאוד חשוב שיאפשר לנו להקים את הבנק.

משה גפני: אתם לא היחידים בעניין הזה, יש עוד כמה גופים כאלה, כמו "פעמונים" שהזכרת קודם.

שגיא בלשה: "פעמונים" לא נותנים אשראי.

משה גפני: הם עוזרים בעניין הזה.

משה אבוטבול: בעיקר בהדרכות.

משה גפני: אנחנו לא רוצים רק את ההתנדבות הזאת, שהיא חשובה מאוד לכשעצמה, אנחנו רוצים שהמדינה תהיה חלק מהעניין הזה, אנחנו רוצים שהיא תעמיד קרן לרשות מודרי האשראי כדי שלא יעמדו בסכנה מאוד גדולה.

משה גפני: אני רוצה בתוך שבוע תשובה.

משה גפני: אנשי משרד האוצר, תבדקו גם את מה שהעלה יושב-ראש "עוגן", אם אפשר במכרז שלכם לתת אשראי גם לגופים שאינם גופים בנקאיים.

משה גפני: אני יודע שזה מסובך, אבל תבדקו את העניין הזה.

משה גפני: אנחנו נמצאים אמנם בתקופה מסובכת, אבל מוח יצירתי צריך לעשות פעולות שעונות על מה שקורה.

נועה וידר: אתה יודע שאנחנו פונים בדיוק לגופים כאלה.

מיכאל בן דהן: החשכ"ל הציג את הסיבה שהחוק חוקק ב-2016 ורק עכשיו אנחנו עובדים עליו.

מיכאל בן דהן: אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה צמוד.

מיכאל בן דהן: הקרן כרגע נמצאת עוד בשלב הפיילוט, אנחנו עוד לא יודעים בדיוק להגיד מבחינת הדירוגים איך זה ישפיע על היצע האשראי לאוכלוסיות חלשות.

מיכאל בן דהן: אנחנו גם לא יודעים להגיד מבחינת הדירוגים מה זו אוכלוסייה חלשה ומה זו אוכלוסייה חזקה.

מיכאל בן דהן: 50 מיליון שקל זה הסכום שהוקצה ואותו אפשר יהיה למנף, תלוי בערבות שתינתן במסגרת הקרן.

מיכאל בן דהן: אפשר לתת עד 100 מיליון הלוואות אם הערבות היא 50%.

מיכאל בן דהן: אנחנו חושבים שסכומים כאלה, שהם סכומים מאוד מכובדים, כרגע, לשלב הזה שאנחנו לא יודעים להבין את ההשפעה של דירוג האשראי, מתאימים.

משה גפני: אני במקומך הייתי מתבייש.

משה גפני: אנחנו מדברים על קרן שהוקמה בשנת 2016.

משה גפני: עד היום לא נעשה כלום, משרד האוצר לא הוציא שקל לאחת הבעיות החברתיות הקשות ביותר, במיוחד עכשיו בעת הקורונה.

מיכאל בן דהן: קרן מודרי אשראי מתייחסת לאוכלוסייה עם הדירוג הנמוך.

מיכל שיר סגמן: מדובר בלקוחות מוגבלים, מדובר בלקוחות שלא יכולים לקבל הלוואות.

משה גפני: תדע שבישראל יש קורונה.

משה גפני: כתוצאה מזה שיש קורונה יש המון מבוטלים שאין להם לחם לאכול.

משה גפני: חלקם, הקטן אני מקווה, הולכים ולוקחים הלוואות בשוק האפור ומסכנים את חייהם.

משה גפני: זאת המציאות כתוצאה מהקורונה, שזה לאין ערוך יותר גדול מאשר בימים רגילים.

משה גפני: כשאתה אומר 50 מיליון שקל, יכול להיות שזה יספיק, יכול להיות שלא, לכן אני רוצה לדעת עד לאן אנחנו יכולים להגיע עם העניין.

משה גפני: אני מבקש תשובה בתוך שבוע ממשרד האוצר על כל חלקיו - אגף התקציבים והחשב הכללי.

משה גפני: תודה רבה.