ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 136, 2020-12-02 09:26

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-2 בדצמבר 2020, ט"ז בכסלו התשפ"א.

יעקב מרגי: על סדר היום הצעת תקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2020) (תיקון), התשפ"א-2020.

יעקב מרגי: מספר משפטים ולאחר מכן ניתן לייעוץ המשפטי של הוועדה לומר כמה מלים או למשרד החקלאות.

יעקב מרגי: כפי שידוע לכם קיימנו דיון על מכסות הביצים, מוטי, מתי זה היה?

מרדכי אלקבץ: 16 ביוני.

יעקב מרגי: משרד החקלאות לקח את הנושא לידיו, עשה בדיקה, התייעצות, הידברות והביא לנו מכסות ביום ההצבעה בקריאה טרומית על פיזור הכנסת.

יעקב מרגי: אנחנו בסוף 2020, בתחילת 2021.

יעקב מרגי: יש תחושה שאנחנו אוהבים להגיע ברגע האחרון.

יעקב מרגי: אנחנו נרצה לדעת מה ההשלכות גם לגבי שנת 2021.

יעקב מרגי: האוצר אתנו?

אלי מורגנשטרן: אני כאן.

יעקב מרגי: אני רוצה לומר בצורה חד משמעית שאנחנו רוצים להפסיק להיות האנשים הרעים וזאת כאשר יש את האנשים הטובים שיושבים ביציע ואומרים שהם תומכים אבל לא מתקצבים.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים בתקנות הבאות לעבוד כפי שאנחנו רוצים.

יעקב מרגי: אלה לולים משודרגים, לולי חופש, לולי מעוף, תקרא להם איך שאתה רוצה אבל האוצר יצטרך כאן להכניס את היד לכיס ולשחרר סוף סוף.

יעקב מרגי: אי אפשר לעשות את המגדלים הישנים כאילו הם רעים, חברי הכנסת אטומים וכל שנה הכלבים נובחים – סליחה על הביטוי וההשוואה – והשיירה עוברת ואנחנו מצביעים בגלל שזה הכרח שלעתים לא יגונה.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד, אין כאן צד של רעים וטובים.

יעקב מרגי: יש צד אחד שהוא רע וזה האוצר שלא מתקצב את זה.

יעקב מרגי: מאמין בזה, מפיץ את התיאוריה הזאת אבל לתקצב, הוא לא מוכן לתקצב.

יעקב מרגי: אני אומר בצורה חד משמעית שאנחנו יותר לא נהיה הגוי של שבת שלכם.

יעקב מרגי: שימו יד בכיס, שבו עם המגדלים, שבו מול משרד החקלאות, תחליטו על הרפורמה הזו, כמה היא עולה, חלקו אותה למספר שנים ונדע יעד ונסיים את זה.

יעקב מרגי: הגיע הזמן שבמדינה הזו יבינו שבעלי העסקים או כל דבר אחר שהמדינה מאפשרת אותו לאורך שנים והיא מחליטה לשנות – שתשלם, גם אם זאת טעות שלה.

יעקב מרגי: רוצים לשנות, רוצים לקחת סיבוב פרסה – שתכניס יד לכיס ותממן את שינוי הפרסה הזה.

יעקב מרגי: כל שנה נכנסים לזה ואנחנו נשמע היום, נשמע את הצעקות והן צודקות.

יעקב מרגי: זה לא גוואלד ריק.

יעקב מרגי: כל העולם מתקדם לכיוון של לולים משודרגים ואנחנו תקועים עם התפיסות הישנות בגלל שמישהו לא רוצה לשלם על זה.

יעקב מרגי: אם אתם מצפים שהמשקים הביתיים ישדרגו בכוחות עצמם – זה לא יקרה.

יעקב מרגי: אין להם את היכולת הזאת.

יעקב מרגי: יש כאלה שזו הפנסיה שלהם.

יעקב מרגי: שלחנו אותם למקומות לא נוחים לגדל, נוצרה צורת חיים ואי אפשר לומר סטופ ושמישהו החליט להשתנות.

יעקב מרגי: צריך לשים את זה סוף סוף במרכז החדר, לדון ולחתוך את זה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם שאני מצר על כך - מהרבה סיבות – שאנחנו לקראת סוף קדנציה אבל כאן בסוגיה הזאת עוד יותר.

יעקב מרגי: אם לא, הייתי היום מתנהג אחרת.

יעקב מרגי: הייתי קובע לוחות זמנים ומתנהג בצורה אחרת בהרבה נושאים.

יעקב מרגי: מגלגל את כולם מחוץ לוועדה עד שהסוגיה הזו תיפתר.

יעקב מרגי: זה לא כסף גדול.

יעקב מרגי: אם אתם מצפים שהזמן יעשה את שלו ומישהו אחר יעשה את זה שלא על חשבון האוצר – זה לא יקרה.

יעקב מרגי: אנחנו לא נתקע את הגדלת המכסות.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: כי אנחנו אלופים להתיר רגולציה, אנחנו יושבים כאן וחונקים את עצמנו ברגולציה שלפעמים טובה ומוצדקת ומרשים לעצמנו לקנות ממדינות בן כלל לא קיימת רגולציה, לא ערכים של כבוד האדם וחירותו, לא ערכים של סביבה, לא ערכים של צער בעלי חיים ומשם מותר לנו לקנות.

יעקב מרגי: הגיע הזמן לעצור את זה.

יעקב מרגי: משרד החקלאות, בבקשה.

אסף לוי: בוקר טוב אדוני, תודה רבה.

אסף לוי: דוקטור אסף לוי, סמנכ"ל גורמי ייצור, משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

אסף לוי: אנחנו מבקשים להביא בפני הוועדה טיוטת תקנות למתן תוספת גם למגדלים קיימים וגם למגדלים חדשים, כמו שהתחייבנו עוד ביוני.

אסף לוי: אני מתנצל מראש בפני הוועדה שלקח לנו זמן כי באמת ניסינו למצוא את האיזונים בין כל הטענות וכל האינטרסים גם של החקלאים, גם של הארגונים הירוקים, גם של חברי הכנסת שהציגו בוועדה הקודמת את שלל הדעות וניסינו להביא תקנות מאוזנות שלא כולם מרוצים.

אסף לוי: לכן אנחנו חושבים שהתקנות מאזנות וטובות.

אסף לוי: לדבר על שנת 2021?

יעקב מרגי: אתה חייב לדבר על שנת 2021.

יעקב מרגי: אמרתי את זה בפתיח.

אסף לוי: אנחנו עובדים בשצף קצף להביא לוועדה גם את תקנות 2021.

אסף לוי: אנחנו מחכים לשני דברים אחרונים.

אסף לוי: על פי החוק אנחנו צריכים התייעצות עם המועצה ואנחנו ממתינים לקבל אישור התייעצות עם המועצה לענף הלול.

מרב תורג'מן: התקיימה התייעצות?

אסף לוי: לא.

אסף לוי: הם דחו את הדיון כדי לראות איך מתקיים הדיון היום.

תמר זנדברג: מה?

יעקב מרגי: הנה, אני אומר לכם – ואם שומעים אותי אנשי המועצה לענף הלול – אני מציע לכם לסיים את ההתייעצות היום.

יעקב מרגי: אם תעשו זאת, יכול להיות שתקבלו את 2020 ו-2021 ביחד.

יעקב מרגי: ניתן לכם להתייחס.

יעקב מרגי: אני ושוב שעשיתם טעות חמורה.

אסף לוי: תקנות2021 מצלמות מצב קיים של שתי התקנות, אחת שאושרה ביוני.

יעקב מרגי: אתם לא יודעים לאיזה מצב הולכים.

יעקב מרגי: תחשבו על זה טוב טוב ואחר כך תתייחסו.

שמואל לויט: ברשותך, אנחנו קיבלנו את טיוטת התקנות ביום חמישי בערב.

יעקב מרגי: מי הדובר?

יעקב מרגי: הפרוטוקול לא מכיר אותך.

יעקב מרגי: כנ"ל לגבי כל הדוברים האחרים.

שמואל לויט: שמואל לויט, מנכ"ל המועצה לענף הלול.

שמואל לויט: קיבלנו את טיוטת התקנות ביום חמישי בערב, אחרי שהם ישבו לא יודע כמה זמן במשרד החקלאות.

שמואל לויט: היות והתקנות ל2021 נוגעות בעיקר פרנסתם של חקלאים, אי אפשר לקיים דיונים בצורה כזאת.

יעקב מרגי: תקשיב טוב, אולי לא הבנת אותי.

יעקב מרגי: נתתי דברי פתיחה שאני חושב שאתה צריך להבין.

יעקב מרגי: לפעמים הרבה גורמים במשק חשבו לשפר מהלך ואחר כך הפסידו הכול.

יעקב מרגי: יש פתגם האומר שרצית את כולה, הפסדת את כולה.

יעקב מרגי: אתה יכול לא לקבל את המכסות היום, גם של 2020 וגם של 2021.

יעקב מרגי: תחשבו טוב טוב.

יעקב מרגי: אני חושב שאתם עושים טעות חמורה.

יעקב מרגי: תתייעצו ביניכם.

יעקב מרגי: אתם עושים טעות חמורה.

יעקב מרגי: אכלתם אותה כבר כמה שנים.

יעקב מרגי: המגמות לא לטובתכם.

יעקב מרגי: תחשבו.

אסף לוי: אני סיימתי את הפתיח.

יעקב מרגי: זה מה שיש לך לומר על כל התקנות?

יעקב מרגי: תפרט.

יעקב מרגי: אני לא חי עם סיסמאות.

אסף לוי: בשמחה רבה.

אסף לוי: התקנות האלה מתקנות את התקנות שאושרו ב-16 ביוני, פורסמו ברשומות.

אסף לוי: אנחנו מבקשים בטיוטת התקנות לתקן את התקנות שנקבעו ב-16 ביוני ולאפשר שני סוגי תוספות - הן תוספת רוחבית לכלל החקלאות כאשר שמענו את דרישות הוועדה ואנחנו עושים תעדוף במתן התוספת למי שמגדל בלולי חופש, נותנים להם אחוז אחד נוסף כדי לסמן תמונת מצב שאנחנו רוצים לעודד מעבר ללולי חופש.

אסף לוי: גם במכסות החדשות אנחנו נעודד מעבר בלולי חופש ולולי מעוף ללא כלובים.

יעקב מרגי: שאלה.

יעקב מרגי: כל פעם אנחנו מתעדפים את לולי המעוף וזו ברכה.

יעקב מרגי: אתה יכול לומר לי מה המגמות מאז התחלת לתעדף, כמה עברו מיוזמתם בלי סיוע המדינה?

אסף לוי: אין לי את הנתונים.

יעקב מרגי: כי אין לך.

יעקב מרגי: זה מה שאני רוצה לומר.

יעקב מרגי: אל תמכרו לי סיסמאות.

יעקב מרגי: אמרתי לך שתפרט.

תמר זנדברג: מה זה נקרא לתעדף?

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לתת יותר מכסות למי שיעבור ללולי חופש וזה יהווה תמריץ לאלה שלא עם לולי חופש לעבור ללולי חופש.

יעקב מרגי: אני שואל כמה כבר עברו.

יעקב מרגי: בלי כסף זה לא יהיה.

אסף לוי: אני מסכים אתך אבל מי שעוסק בכסף נמצא לשמאלי.

עידן רול: תעדוף של אחוז אחד סטיית תקן, זה לא נחשב תעדוף.

יעקב מרגי: פעם הייתי שר, בין 2009 ל-2013, עשיתי קומבינה מול אגף התקציבים כדי לשחרר עודפים כלואים.

יעקב מרגי: אמרו לי שיש לי חצי מיליארד עודפים מחויבים וזה התקציב.

יעקב מרגי: שאלתי מה אני יכול לעשות עם זה ואמרו לי כלום.

יעקב מרגי: אז שחרר אותי מהם.

יעקב מרגי: אמר שאם הוא משחרר, שאחתום לו.

יעקב מרגי: אמרתי שאני אעשה אתם משא ומתן.

יעקב מרגי: אמרתי שתוך חמש שנים, חסל את זה.

יעקב מרגי: על כל 100 מיליון, אני רוצה 30 מיליון לפיתוח.

יעקב מרגי: הוגן?

יעקב מרגי: בשוטף.

יעקב מרגי: הוא הסכים אתי.

יעקב מרגי: באתי לאלי ישי, היה יושב ראש המפלגה, ואני מספר לו את זה.

יעקב מרגי: הוא אמר לי שהוא לא מה אני עשיתי עם האוצר, אבל לפי הניסיון שלו שלא אתלהב מהר כי באוצר, אתה יושב אתם, פותחים לך את הלחמנייה, מורחים את החרדל, שמים את הנקניקייה אבל לא שמת לב שהוא שם שקוף.

יעקב מרגי: אתה לוקח את זה, הנקניקייה מחליקה ונשארת עם הלחמנייה.

יעקב מרגי: זה האחוז האחד.

יעקב מרגי: זה היה לשם הבדיחה וכדי לנסות לרכך את הטונים שלי.

יעקב מרגי: תפרט לי.

יעקב מרגי: הנה, יש לך חמש-שש דקות, תן לנו פירוט, לא בסיסמאות ולא בהערכות כלליות.

יצחק פינדרוס: איפה נרשמים לדיבור?

יעקב מרגי: אצלנו בוועדת הכלכלה לא נרשמים.

יעקב מרגי: כולם מדברים.

יצחק פינדרוס: אני אורח כאן.

יצחק פינדרוס: הגעתי לכאן פעם ראשונה.

יעקב מרגי: כולם מדברים אצלנו.

יעקב מרגי: חבר ועדת הכלכלה מן המניין.

יעקב מרגי: מתמיד.

אסף לוי: כפי שכבודו אמר בהתחלה, בלי תקציב יהיה מאוד קשה לתעדף.

אלי אבידר: אם אפשר לשאול שאלה קטנה.

אלי אבידר: אתה שאלת כיצד התבצע התעדוף.

אלי אבידר: אנחנו רוצים לדעת מה התבצע.

יעקב מרגי: זה מה שהוא אומר.

אלי אבידר: נפתח המשפט האומר שכל עוד אין תקציב אי אפשר לבצע.

יעקב מרגי: אנחנו כרגע דנים עניינית בנושא הביצים.

אסף לוי: היום כ-95 אחוזים עדיין מגודלים בלולי סוללה.

אסף לוי: 1.9 אחוז באורגני ו-3.2 אחוז בחופש.

אסף לוי: כלומר, מעל חמישה אחוזים בגידול ללא כלובים.

אסף לוי: כמו שכבודו אמר בתחילת הדיון, ללא תקציב יהיה קשה לעשות את המעבר ללולים הקיימים.

אסף לוי: מכסות חדשות לא ניתנו כבר כמה שנים ולכן עכשיו, כאשר אנחנו מבקשים לתת את המכסות, שלוש או ארבע שנים לא היו מכסות חדשות, אנחנו נותנים את התעדוף ומנסים לעודד את החקלאים לגדל ללא כלובים.

רם בן ברק: אתם יודעים שאם לא יהיה תקציב, הם לא יעברו למעוף.

תמר זנדברג: הם יודעים.

אסף לוי: אני מפריד בין לול קיים לבין מכסה חדשה.

אסף לוי: בלול קיים, אני מסכים אתך לגמרי.

רם בן ברק: אם יש לי לול קיים שיכול להכיל עוד 1,000 מטילות בלי בינוי, בלול הקיים, אני לא אקבל את המכסה?

אסף לוי: זה לא קשור לדיון הזה.

אסף לוי: נגיע לדיון הזה אחר כך.

אסף לוי: זה לא בסעיף הזה.

אסף לוי: אנחנו בתקנות מבקשים להביא גם תוספת רוחבית עם הטבה ללולים ללא כלובים ומכסות חדשות שגם שם אנחנו מבקשים לתת העדפה ללולים ללא כלובים ולתת העדפה לקבוצות מסוימות של חקלאים בחלוקת המכסות החדשות כפי שמפורט בתקנות, ליישובי צמודי גדר, ליישובי עוטף עזה, למגדלי פטם שהפסיקו לגדל וכמובן לאוכלוסיית המיעוטים.

אסף לוי: אנחנו רוצים לתת כ-10 אחוזים שמיועדים רק להם.

אסף לוי: בנוסף אנחנו מבקשים שהתוספת הרוחבית תינתן באופן זמני כי לצערנו גילינו שיש חקלאים שמקבלים את התוספת ולא מגדלים את התוספת אלא מספסרים ומוכרים אותה.

אסף לוי: לכן אנחנו מבקשים שהתוספת תינתן באופן זמני לשנה אחת וביום שהחקלאי יגדל לאת התוספת בצמוד למכסתו, בשנה העוקבת היא תהפוך לתוספת קבועה כי המדינה נותנת משאב כדי לגדל ולא לעשות עליו ארביטרז'.

אסף לוי: בנוסף אנחנו מבקשים ליצור הקלות במקום הגידול למגדלים חדשים כדי לאפשר להם.

אסף לוי: אנחנו יודעים שלגדל מכסה אחת בודדת קשה ולא כלכלי להקים ולכן אנחנו מבקשים בתקנה להקל ולאפשר למגדלים חדשים – מה שלא היה בעבר – להקים לול משותף כל עוד הבעלות בלול היא של כל המגדלים כי חשוב לנו לשמור על הייצור העצמי.

אסף לוי: הבסיס לשמירה על התכנון בענף הזה, הוא ייצור עצמי.

אסף לוי: לכן אנחנו רוצים שהבעלות של הלול תהיה של כל המגדלים החדשים ושיקימו בלול הזה.

אלי אבידר: אני מבין שכל התעדוף הוא בזה שאתה מגביל את המכסה.

אלי אבידר: אתה לא נותן לחקלאי שום דבר כדי שישפר את המצב.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: רק במכסות.

יעקב מרגי: תעדף במכסות.

אלי אבידר: זה מה שנתת לו.

אלי אבידר: זה התעדוף.

עידן רול: אלי, אני מבין שלא התרשמת מאחד אחוז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כך תכלא עוד 400,000 תרנגולות בכלוב.

בצלאל סמוטריץ': יש לי אחר כך שתי הערות לתקנות עצמן, אבל אני רוצה שאלה מקדמית.

אסף לוי: אדוני היושב ראש, עוד משפט חשוב ששכחתי להגיד.

אסף לוי: אנחנו גם רוצים להסתמך על עצמנו ולהגדיל את הייצור העצמי.

אסף לוי: אנחנו צריכים את הביצים אתמול ולכן בתקנות אנחנו עושים את האיזון בין המגדלים הקיימים בלולים המיושנים לבין לולים שעומדים בכל הדרישות הווטרינריות כי אנחנו צריכים, בטח בתקופה הזאת, לעמוד ולהמשיך לספק את התוצרת לאזרחי ישראל בכל התוצרת החקלאית ובעיקר התוצרת מן החי.

אסף לוי: לכן התקנות מאזנות בין כל הצרכים.

אסף לוי: הכי קל לומר להביא יבוא, אבל כמו שהיושב ראש אמר בפתיחה, זה לא הפתרון הכי עדיף כי גם שם אנחנו לא יודעים איך מגדלים את הביצים.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים.

בצלאל סמוטריץ': משרד החקלאות, שאלת תם מקדמית.

בצלאל סמוטריץ': מה המשמעות של לאשר עכשיו בנובמבר מכסות 2020?

בצלאל סמוטריץ': הרי הביצים כבר שווקו.

יעקב מרגי: אנחנו כבר בדצמבר.

אסף לוי: אני אסביר.

אסף לוי: אני מפריד את התשובה שלי לשני סוגי התוספות - התוספת הרוחבית למגדלים קיימים והתוספת למגדלים חדשים.

אסף לוי: ברגע שהוועדה מאשרת והשר חותם על התקנות ומאשר את התוספת הרוחבית, היא נכנסת לתוקף רישומי לכל המגדלים והיא לא נעלמת.

אסף לוי: כל מגדל, המכסה הרשומה שלו גדלה באופן אוטומטי וביום האכלוס מחדש התוספת נכנסת לפועל.

אסף לוי: אורך חיי להקה הוא בין 17 חודשים ל-24 חודשים ולכן גם התוספת, גם אם היינו בתחילת השנה, לא נכנסת לתוקף, לא מיד ואפילו לא באותה שנה קלנדרית אבל כל מגדל קיים, התוספת נרשמת לו במועצה והזכאות נשמרת ליום האכלוס.

אסף לוי: לכן התוספת הרוחבית, אין לה משמעות לתאריך.

אסף לוי: אתה צודק שיש משמעות למכסות החדשות, אנשים צריכים להגיש את הבקשה ובאמת העיתוי כרגע הוא קצת בעייתי, והיו לנו דיונים פנימיים גם עם הלשכה המשפטית של הוועדה וגם עם יושב ראש הוועדה לגבי העיתוי של המכסות החדשות.

אסף לוי: גם היושב ראש אמר שאנחנו לא יודעים היכן אנחנו נמצאים מבחינת היכולת להעביר את 2021.

אסף לוי: לכן אם 2021 לא יאושרו וחלילה הכנסת תיפול, לפי סעיף 38 לחוק הכנסת תקנות 2020 יהיו בתוקף ואז נוכל להאריך גם את ההגשה של המכסות.

אסף לוי: לכן אנחנו מנסים, בעקבות המצב, לשמור על כל האופציות כי אנחנו רוצים את המכסות החדשות.

יעקב מרגי: תודה.

מרב תורג'מן: צריך להבין מהדברים שלו שבאמת אם יאושרו מכסות לשנת 2021, לרבות התוספות שהובאו עכשיו בתיקון הזה, זה מייתר את התיקון של עכשיו.

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של דבר אנחנו יושבים כאן לשם מטרה אחת, שהאזרח הפשוט יקבל מה שצריך, יקבל ביצים בריאות, טובות, באיכות טובה ובמחיר סביר ונגיש לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: זה מה שצריך לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: לא צריך להתחכם יותר מדי.

אימאן ח'טיב יאסין: יש אנשי מקצוע שיושבים והם צריכים לתת את הדעת בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש אחריות על המדינה איך לעשות את זה ויש עלינו אחריות לפקח שאכן זה יקרה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה מה שצריך לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: שלא יביאו לנו כל מיני סיפורים ודברים מפה לשם, חלוקה, תעדוף כולי אלא יאמרו תכל'ס לקראת מה אנחנו הולכים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לקראת שנה חדשה והשאלה היא האם נישאר באותו מצב.

יעקב מרגי: תרשום את השאלות ותענה אחר כך במרוכז.

יעקב מרגי: אני מבקש להוסיף לשאלתה ומבקש לקבל מגמות בקטע של תוספת משקים לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק.

אימאן ח'טיב יאסין: בחברה הערבית כמעט ואין.

יעקב מרגי: אני מבקש לדעת מה המגמות כאשר מאז החלטתם לתעדף אותם, כמה הצטרפו.

יעקב מרגי: חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה.

רם בן ברק: בוקר טוב אדוני, תודה רבה על רשות הדיבור.

יעקב מרגי: אמרתי דברי פתיחה בדם לבי ואף אחד לא פרגן להם.

אלי אבידר: חכה שתגיע אלי.

רם בן ברק: תודה על הדברים הנכוחים שאמרת בפתיחה.

רם בן ברק: כולנו יודעים, ואני חושב שיש הסכמה מקיר לקיר, שמגדלי העופות לביצים יושבים כולם בפריפריה, רובם ככולם משקים משפחתיים שאילולא היו קיימים לא הייתה להם פרנסה.

רם בן ברק: כולנו רוצים שהמצב הזה יימשך.

רם בן ברק: אני מברך את משרד החקלאות על כך שהוא בא עם הצעה להגדלת המכסות וחושב שזה דבר מאוד מאוד חשוב.

רם בן ברק: על מה אני מתרעם, אדוני היושב ראש.

רם בן ברק: אנחנו כולנו רוצים להיות מדינה מודרנית ולדאוג לרווחת בעלי החיים שאנחנו מגדלים אותם, שהם משרתים אותנו ובוודאי אנחנו צריכים לעבור בתוכנית מסודרת מלולי תאים ללולי מעוף.

רם בן ברק: זה תהליך נכון וצריך לעשות אותו.

רם בן ברק: אבל לא יכול להיות מצב שזה יושת על החקלאים.

רם בן ברק: מדובר על חקלאים שנמצאים בפריפריה, שהם מוציאים את הלחם שלהם באמת בזעת אפם וזאת לא איזושהי אמירה, עובדים קשה מאוד עם מתח רווחים מאוד נמוך, עם מכסות יחסית קטנות למגדלים ולא יכול להיות שיבוא כאן באיזושהי רפורמה ויטילו עונשים על מי שלא הולך לרפורמה מצד אחד ומצד שני לא ייתנו את הפלטפורמה לעשות את מה שצריך בשביל לעבור לשם.

רם בן ברק: אני חושב שהמדינה צריכה לקחת את העניין הזה.

רם בן ברק: אני חושב שבמכסות האלה לא צריך להתנות את המכסה בלולים.

רם בן ברק: כל זמן שהם עומדים בקריטריון בריאותי, צריך לאפשר לאכלס אותם גם אם אלה תאים.

רם בן ברק: יש חקלאים שהשקיעו מאות אלפי שקלים בלולי הטלה חדישים שנמצאים קרוב לבתים ואלה לולים שעונים על כל סטנדרט.

רם בן ברק: לכן לא צריך להתנות את זה אלא לתת להם את המכסות, לתת להם להמשיך ולהתפרנס.

רם בן ברק: בד בבד עם זה המדינה צריכה לעשות תוכנית איך מוציאים את הלולים החוצה מהמושבים אבל זה אומר שהמדינה לוקחת אחריות, לא נותנת למושבניק לרוץ למינהל מקרקעי ישראל, לרוץ לוועדות התכנון שזה תהליך ארוך ויקר שאף אחד לא יכול לעשות אותו וגם לאף אחד אין את האמצעים הכלכליים לעשות את זה.

רם בן ברק: המדינה צריכה לקחת את העניין הזה כפרויקט, למצוא את השטחים המתאימים מחוץ לישובים, לעשות את התכנון בצורה מרוכזת.

רם בן ברק: יתרה מזאת, הם צריכים לקחת את המקום של הלולים הקיימים במושבים ולהגיד להם שללולים האלה תוכלו לבנות בית נוסף בלי לקחת מהם קנסות.

רם בן ברק: לתת להם תמריצים אמיתיים ולבנות את הלולים.

רם בן ברק: שיחזירו את ההלוואות האלה ב-20 שנים, ב-30 שנים קדימה, באיזשהו מס על הביצה או משהו כזה.

רם בן ברק: לא להטיל את זה עליהם כי אחרת אנחנו נאבד את החקלאים האלה וכאשר נאבד את החקלאים האלה אנחנו נאבד את התושבים על גבול הצפון.

יעקב מרגי: נמצא אתנו פרופסור אבי שמחון, יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה, והוא רוצה להתייחס.

יעקב מרגי: בבקשה.

אבי שמחון: תודה אדוני היושב ראש.

אבי שמחון: דבר ראשון, אני מסכים כמעט עם כל דבר שאתה אמרת.

אבי שמחון: באמת הדרך הנכונה לעשות את הרפורמה הזאת היא על ידי זה שהאוצר יסבסד את המעבר ללולים שהם או יותר גדולים או לולי מעוף אבל בכל מקרה אי אפשר להמשיך עם הלולים הנוכחיים הקיימים, גם משיקולים של צער בעלי חיים – ואני גדלתי בבית שהתפרנסנו מלולים ואני יודע מה זה – וגם משיקולים של בריאות.

אבי שמחון: שוב, בגלל שיקולי הבריאות היה הסכם בין החקלאים והממשלה שלא יגדילו את המכסות בלולים הקיימים.

אבי שמחון: זה היה ההסכם.

יעקב מרגי: הסכם לא צלח.

אבי שמחון: בא משרד האוצר והציע הרבה מאוד כסף לתת לחקלאים, בדיוק כמו שטענת שצריך לעשות.

אבי שמחון: אתה יודע מה?

אבי שמחון: הציעו 100 מיליון שקלים שמשרד האוצר יעביר ישירות לחקלאים על מנת לאפשר להם להקים את הלולים המשודרגים.

יעקב מרגי: אם אני לא טועה, 380 מיליון שקלים.

מרדכי אלקבץ: 350 מיליון.

אבי שמחון: 100 מיליון שקלים.

אבי שמחון: מה שקרה עם זה, מנכ"ל משרד החקלאות, מר נחום איצקוביץ', אמר שהוא את ה-100 מיליון השקלים האלה לא רוצה בלולים אלא הוא רוצה במשהו אחר.

אבי שמחון: אתם נותנים לי 100 מיליון שקלים, אז תנו לי את ה-100 מיליון שקלים ואני אעשה אתם מה אני רוצה.

אבי שמחון: כולנו – בוודאי אתה אדוני היושב ראש – יודעים שמשרד האוצר לא פשוט נותן כסף ולך תעשה מה שאתה רוצה.

אבי שמחון: התוצאה הייתה שכן נתנו חלק מהכסף אבל לא את כל הכסף.

אבי שמחון: אני חוזר ואומר שצריך באמת, בדיוק כמו שהצעת, לתת ללולנים כסף על מנת להפוך את השדרוג של הלולים שלהם לכדאי עבורם.

אבי שמחון: אנחנו לא מצפים שהם יביאו את הכסף הזה מהבית.

אבי שמחון: אנחנו לא מצפים שהם יעשו משהו אחר.

אבי שמחון: אנחנו מצפים שהמדינה, כך צריך לנהוג, תיתן להם כסף על מנת לשדרג את הלולים שלהם.

אבי שמחון: מי שתקע את זה, זה לא משרד האוצר.

אבי שמחון: בדרך כלל באמת משרד האוצר הוא הפושע בעניינים האלה אבל לא הפעם.

תמר זנדברג: אם זה נכון, אולי באמת אם לא נאשר, יהיה לחץ.

יעקב מרגי: פרופסור שמחון, ברשותך, 100 מיליון שקלים, זאת לא הרפורמה המדוברת.

יעקב מרגי: ה-100 מיליון, כנראה זאת תוכנית סיוע כזו או אחרת.

אסף לוי: לא.

אסף לוי: במסגרת תוכנית האצה של הקוביד, נתנו 95 מיליון שקלים למשרד החקלאות לפתח את כל החקלאות.

אסף לוי: האוצר רצה במחטף להעביר את הכול לטובת הלולים ועכשיו הם מנצלים את זה לומר שלא רצינו לעשות את הלולים אלא רצינו לעשות דברים אחרים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תראה מה עשית אבי שמחון.

יעקב מרגי: עכשיו האוצר רוצה להגיב.

אלי מורגנשטרן: אני אשמח להגיב לזה.

אלי מורגנשטרן: אני הייתי מעורב בכל התהליך הזה מהיום הראשון שלו ואפילו סיכמתי אותו עם משרד החקלאות והם חזרו בהם ברגע האחרון.

יעקב מרגי: אל תדבר אתי על ה-100 מיליון שקלים.

יעקב מרגי: אל תדבר אתי על משבר הקורונה.

יעקב מרגי: דבר אתי על ה-380 מיליון שקלים שלא צלח.

יעקב מרגי: למה לא צלח?

אלי מורגנשטרן: הייתה הצעה של 340 מיליון שקלים בה היה הסכם רפורמה שכלל גם הורדת מחירים לצרכן וגם השקעות בלולים.

אלי מורגנשטרן: בצד של החקלאות לא חתמו על ההסכם.

אלי מורגנשטרן: היה ליל התקציב, כבר הכול היה מוכן, הצד שלנו היה מוכן לחתום, הם חזרו בהם ברגע האחרון.

אלי מורגנשטרן: אחרי שנה הם באו ואמרו שהם רוצים את ההסכם הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באיזו שנה זה היה?

אלי מורגנשטרן: ב-2018.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי היה שר האוצר?

אלי מורגנשטרן: כחלון.

יעקב מרגי: זה בעשור האבוד של משרד החקלאות.

יעקב מרגי: יותר חשוב מי היה אז מנכ"ל משרד החקלאות.

אלי מורגנשטרן: רק להבהיר.

אלי מורגנשטרן: חשוב לחדד ולשים דברים על השולחן.

אלי מורגנשטרן: משרד האוצר בא והציע כסף.

אלי מורגנשטרן: הצד השני של השולחן לא הסכים לחתום על ההסכם ובמשך שנה הוא לא נחתם.

אלי מורגנשטרן: אחרי שנה באו וביקשו את הכסף.

אלי מורגנשטרן: בינתיים כבר לא היה את הכסף.

אלי מורגנשטרן: הכסף לא נשמר.

יעקב מרגי: פרופסור שמחון, אתה רוצה להוסיף משהו?

אבי שמחון: אני רוצה לומר שאני חושב שהקו שאתה היושב ראש מוביל הוא באמת הקו הנכון.

אבי שמחון: אנחנו מצפים מצד אחד לשדרג את הלולים וחייבים לשדרג את הלולים.

אבי שמחון: מצד שני זה נכון שאנחנו מצפים שהאוצר יממן את זה, אבל כשהאוצר בא לממן את זה אי אפשר לומר לו קח את הכסף שהתכוונת לשים על הלולים ותעביר אותו למשהו אחר.

רם בן ברק: למה שהמדינה לא תיקח את זה על עצמה, תמצא את השטח, תבנה את הלולים ותיתן את זה בליסינג לחקלאים?

רם בן ברק: אחרת העסק הזה לא יעבוד.

יעקב מרגי: המדינה לא מבצעת.

רם בן ברק: המדינה יכולה לבצע.

רם בן ברק: משרד החקלאות יבצע.

יעקב מרגי: פרופסור שמחון, תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אלי אבידר, בבקשה.

אלי אבידר: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אלי אבידר: שמעתי את דבריך בתחילת הדיון וזה היה מדהים.

יעקב מרגי: ש"סניק יאמר תפיסת עולם כזאת?

יעקב מרגי: תגיד לי, איך לא נפלת מהכיסא?

אלי אבידר: זה היה מדהים.

אלי אבידר: אני כבר העברתי ליועצת הפרלמנטרית שלי שתודיע ליעקב אשר שיש לו במה להשתפר וביקשתי שייקח את הפרוטוקול וילמד אותו.

אלי אבידר: עכשיו בוא ניכנס לעניין.

יעקב מרגי: אתה יודע למה שאלתי?

אלי אבידר: אני יכול להמשיך.

אלי אבידר: אני דיפלומט ממשרד החוץ.

יעקב מרגי: אני בן 60 ותמיד יש כאלה שמתפלאים לגבי.

יעקב מרגי: הם חושבים שירדתי מאיזה עץ או יצאתי ממערה.

יעקב מרגי: אני לא יודע למה.

יעקב מרגי: מתפלאים ולא יודע למה.

אלי אבידר: אנחנו בצד הזה אוהבים לחבק את העצים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רק תיזהר לא לטפס עליהם.

אלי אבידר: הגישה של משרד החקלאות לא מפתיעה אותי והדבר הזה אפילו מעציב אותי.

אלי אבידר: לא יתכן שאתם לא הצלחתם להגיע ב-2018 ועד לרגע זה אתם רוצים להגדיל מכסות ואתם הולכים לקבע את המצב כפי שהוא.

אלי אבידר: כלומר, הגדלת המכסה תשאיר אותנו באותה סיטואציה כאשר התעדוף שלכם היחידי הוא בהגדלת המכסה.

אלי אבידר: אפילו אין עבודה כלכלית שהלולן או בעל הלול ידע שאם הוא מקבל הגדלת מכסה, תינתן לו אפשרות להגדיל את ההכנסה שלו באיקס אחוזים והאם זה בכלל יממן לו את ההגדלה או את שינוי המתווה של הלול שלו.

אלי אבידר: אני לא חושב שיש כאן אפשרות להטיל על אותו חקלאי את האחריות גם לעשות את השינוי הזה מתוקף תקנה וגם לעשות את התחשיב של מה יצא לו ומה לא יצא לו.

אלי אבידר: אתה אוטומטי מכניס אותו לסיטואציה בה הוא ינסה לעשות קומבינות.

אסף לוי: אם כן, מה ההצעה?

אלי אבידר: ההצעה צריכה להיות חד משמעית שאתה מגדיל כאן את המכסה וצריכה להיות תמיכה כלכלית ישירה תוך מפת זמנים שכל בעל לול חייב לעשות את זה.

אלי אבידר: אי אפשר להמשיך את המצב שבו אנחנו מגדלים במדינת ישראל בתנאים כאלה שהם לא אנושיים.

אלי אבידר: אני מסכים עם יושב ראש הוועדה.

אלי אבידר: הפתרון הוא לא יבוא.

אלי אבידר: יש לנו את זה בענף אחר, בענף הבשר.

אלי אבידר: יש את המשלוחים החיים.

אלי אבידר: זאת קטסטרופה.

אלי אבידר: נקודה.

אלי אבידר: אי אפשר להמשיך עם זה וגם את זה משרד האוצר מעכב.

אלי אבידר: גם את זה.

אלי אבידר: שר החקלאות, כל שבוע כשאני רואה אותו במליאה ושואל אותי, אומר לי שיש ועדה שדנה, עוד שנייה היא תגיע לפתרון.

אלי אבידר: הפתרון הוא לא יבוא.

אלי אבידר: הפתרון הוא למצוא לזה פתרון כאן בארץ, לא לפגוע בחקלאים, להוביל אותם יד ביד כדי להביא אותם למצב שהם הופכים להיות יותר נאמנים לרוח התקופה שהיא יותר אנושית ויותר פותרת את הבעיה של איכות הסביבה.

אלי אבידר: הלולים האלה פוגעים באיכות הסביבה.

אלי אבידר: נקודה.

אלי אבידר: אפשר לבנות לולים חדשים שייתנו מענה שלא יזהמו את מקורות המים.

אלי אבידר: תודה רבה אדוני.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: שמואל לויט, בבקשה.

יעקב מרגי: אין לך מה לומר?

יעקב מרגי: זה דיון כללי.

יעקב מרגי: אני לא עושה צחוק מחקיקה.

יעקב מרגי: למרות שזאת חקיקת משנה, אנחנו מקיימים דיון עומק והדברים נרשמים בפרוטוקול.

יעקב מרגי: חכמים היזהרו בדבריכם.

יעקב מרגי: לכן אני רוצה לדעת את העמדה שלך.

יעקב מרגי: העלינו סוגיה של 2020 ו-2021, סוגיה של השדרוג ואני רוצה לדעת את העמדות של המועצה.

יעקב מרגי: מתי המועצה הולכת להתכנס כדי לקבל החלטה?

שמואל לויט: קודם כל, מקובלים עלי דברי חברי הכנסת שלמעשה מיקדו את הבעיה.

שמואל לויט: רוצים לדרוש מהחקלאים דרישות ומצד שני לא מעמידים את המימון שנדרש לזה.

שמואל לויט: בהתייחס לזה, אנחנו לקראת כללי 2021 צריכים לדעת האם המדינה הולכת לשים כסף או לא הולכת לשים כסף כי התקנות הן שונות.

שמואל לויט: אנחנו והמגדלים רוצים להתקדם.

שמואל לויט: מבינים שהענף לא יכול להישאר כפי שהוא.

שמואל לויט: המגדלים עושים כל מאמץ, המגדלים יחד עם המועצה ביוזמתם, וחרף התנגדות שהייתה בזמנו ממשרד החקלאות, העמידו על הרגליים את ניטור הסלמונלה שנעשה מאמצע שנת 2017.

שמואל לויט: לולא המגדלים, לא היה ניטור סלמונלה.

שמואל לויט: המגדלים והמועצה עשו את השירות הזה.

שמואל לויט: אנחנו יודעים שצריכים להתקדם, אנחנו יודעים שהכיוון הוא לולים נטולי כלובים אבל לבצע את כל הרפורמה הזאת - - -

תמר זנדברג: אבל לא נעשה כלום בנדון.

שמואל לויט: לא.

שמואל לויט: דווקא כן.

תמר זנדברג: מישהו נעמד על הרגליים האחוריות שלו?

שמואל לויט: היה חקלאי בספסופה שלא רצה לחכות עד שתהיה רפורמה ושדרג על חשבונו ללול נטול כלובים והשירותים הווטרינריים לא מאשרים לו לאכלס.

אסף לוי: ללא היתר.

שמואל לויט: מכריחים אותו לאכלס לול ישן.

אסף לוי: תקרא לנו.

תמר זנדברג: חבל מאוד.

תמר זנדברג: איפה המועצה?

תמר זנדברג: מה המועצה עושה?

אסף לוי: הנושא נדון גם בערכאות משפטיות.

אסף לוי: הבן אדם בנה את הלול ללא היתר.

שמואל לויט: יש כאן סוגיה שתגיע בהמשך בנושא סמכויות השירותים הווטרינריים בעניינים שנוגעים לוועדת בניין ערים.

שמואל לויט: אני חושב שזאת התערבות לא נכונה ולא במקום.

שמואל לויט: המרכיבים של הרפורמה הם לא רק מיקום הלולים.

שמואל לויט: בינתיים מתעסקים עם הרבה דברים שהם בשוליים ומעכבים את כל הדיונים בנושאים העיקריים.

שמואל לויט: לפני חצי שנה התעסקו עם נושא של רצפות בטון ללולים, שזה אבסורד שאין כדוגמתו.

שמואל לויט: אחר כך הם הבינו שזאת לא התניה שיכולה לעמוד.

שמואל לויט: אין כאן חשיבה כוללת היום.

אלי אבידר: למה היא לא יכולה לעמוד?

אלי אבידר: באנו לשמוע אותך.

יעקב מרגי: אני שואל אותך שאלה.

יעקב מרגי: אתה אומר שזה לא הדיון.

יעקב מרגי: הרציונל של רצפת בטון הוא לא הדיון.

יעקב מרגי: הרציונל היה לדרוש רצפת בטון כדי שלא יחלחל למי התהום.

יעקב מרגי: לקרקע.

שמואל לויט: לא.

שמואל לויט: אני אסביר.

שמואל לויט: הרציונל היה שאין לו תיקוף על ידי גורמי מקצוע אחרים, היה שלול 2000 ישן, שממילא לא זה המקום שהוא צריך להיות בעתיד יוכרח על ידי השירותים הווטרינריים לעשות רצפות בטון.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: יש לך תשובה?

אפרת ורד: עורכת הדין אפרת ורד מהלשכה המשפטית במשרד החקלאות.

יעקב מרגי: מה היה הרציונל של רצפת הבטון?

אפרת ורד: דוקטור רם כץ, רופא וטרינר ראשי לבריאות העוף נמצא אתנו ב-זום ואני חושבת שאפשר לתת לו לענות על השאלה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: תגיד לנו למה רצפת בטון ואני ויודע למה אני שואל.

רם כץ: רצפת הבטון נדרשת מתוקף תקנות רישוי עסקים.

רם כץ: אנחנו כמובן חושבים, כמו שאמרו הדוברים לפניי, שצריכים לעבור - - -

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: תעצור.

יעקב מרגי: זה שדרש את זה ברישוי עסקים, למה הוא דרש רצפת בטון?

רם כץ: זאת אחת מהדרישות של רישוי עסקים.

יעקב מרגי: למה דרשו?

יעקב מרגי: אני שואל למה דרשו.

מרב תורג'מן: מה הרציונל של זה.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת למה דרשו.

אפרת ורד: אני יכולה להסביר מה יש בחוק.

יעקב מרגי: למה לך?

יעקב מרגי: אני כאן בשבילך.

אלי אבידר: אחת הבעיות בוועדה הזאת היא שמדברים עם מסכות ואנחנו שומעים קול ולא מבינים.

יעקב מרגי: תאמין לי שזה יותר נעים מאשר באוקטבות גבוהות.

יעקב מרגי: אני סובל אותך במליאה כל הזמן.

רם כץ: המטרה של רצפת בטון היא שאפשר יהיה לנקות ולחטא את הלול.

רם כץ: זה דבר ראשון.

רם כץ: המטרה הנוספת היא בהיבט של הגנת הסביבה למניעת חלחול של מים למי תהום.

יעקב מרגי: כשאני שוטף את רצפת הבטון, עם מה אני שוטף אותה?

יעקב מרגי: עם ים של מים שמחלחלים למי תהום.

אלי אבידר: אבל אתה צריך לעשות ניקוז.

יעקב מרגי: תודה אדוני.

יעקב מרגי: שאלתי את השאלה, מצאתי את התשובה ונתתי מה שרציתי לתת.

יעקב מרגי: שמואל, תתייחס ל-2020, לתקנות.

יעקב מרגי: אל תתייחס לכל הרפורמה.

יעקב מרגי: אתה רוצה דיון בוועדת הכלכלה על הרפורמה?

שמואל לויט: אני אשמח מאוד.

יעקב מרגי: למה אתה לא מבקש?

שמואל לויט: אני אבקש.

יעקב מרגי: אל תלין על כך שלא היה דיון על הרפורמה.

יעקב מרגי: זה שיושבים וחושבים שהזמן עובד לטובתכם, אתם טועים טעות חמורה.

יעקב מרגי: הרכבת נסעה, יצאה מהרציף.

יעקב מרגי: אתם תפסידו אותה.

שמואל לויט: כדי להשלים את המשפט.

שמואל לויט: לגבי 2021, אנחנו חושבים שמה שצריך לעשות זאת תוכנית הרמונית כוללת שכוללת את כל הרכיבים, תקציב מצד אחד, ביטול הנשרה, גיל אחיד.

יעקב מרגי: עוד פעם רפורמה.

יעקב מרגי: תקנות 2020 ו-2021, תענה לי.

שמואל לויט: 2020 ו-2021, המועצה תמשיך את הדיון בו היא התחילה.

יעקב מרגי: לוחות זמנים.

שמואל לויט: במהלך השבוע.

יעקב מרגי: אני יכול לקבוע דיון לאמצע השבוע הבא?

שמואל לויט: כן.

יעקב מרגי: אתה יכול להתחייב לי?

שמואל לויט: כן.

אלי אבידר: היושב ראש, אתה לא יכול להתחייב שתקיים דיון.

תמר זנדברג: מה יהיה בדיון הזה?

יעקב מרגי: אתה בודק את היכולות שלו?

אלי אבידר: לא.

אלי אבידר: אנחנו נפזר את הכנסת.

אלי אבידר: אתה לא יכול להתחייב.

יעקב מרגי: אתה יכול לפזר את הממשלה.

יעקב מרגי: לא את הכנסת.

יעקב מרגי: אנחנו נעשה קריאה שנייה ושלישית.

יעקב מרגי: אותו אחד לא הרג אותו אלא רק הוציא לו את הנשמה לאט לאט.

יעקב מרגי: תקשיב, הדקה ה-99.99, שם הוא יקבל.

יעקב מרגי: שאלתי שאלה.

יעקב מרגי: אתה יכול להתחייב על לוחות זמנים?

שמואל לויט: אנחנו בתוך שבוע יכולים לקיים את הדיונים במועצה.

תמר זנדברג: תקיים דיונים, ואז מה?

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: אחר כך יש לנו את משרד המשפטים, עבודה בירוקרטית.

יעקב מרגי: אני רוצה לסיים עם זה בשבוע הבא כאן בוועדה.

יעקב מרגי: אתה מסוגל להתחייב לי שזה יקרה?

שמואל לויט: אני יכול להתחייב שבשבוע אנחנו מסיימים במועצה.

יעקב מרגי: מתי אתה מכנס את המועצה?

יעקב מרגי: בעברית פשוטה.

יעקב מרגי: מתי אתה מכנס את המועצה?

שמואל לויט: אנחנו נכנס.

שמואל לויט: יש לנו הליכים מוקדמים של הנהלת קרן ביצים.

שמואל לויט: נסיים את הדיון.

יעקב מרגי: מפא"י כבר נקברה, עשו עליה גילוי מצבה ואתם עובדים עם אותן שיטות?

יעקב מרגי: עוד לא התייעלתם?

שמואל לויט: אנחנו עובדים בצורה מאוד מסודרת וגם עומדת בכל המבחנים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אם אתה לא ממהר, גם אני לא ממהר.

יעקב מרגי: הדיון ממשיך.

יעקב מרגי: אני לא ממהר לשום מקום.

יעקב מרגי: אם הוא לא ממהר, למה אני צריך למהר?

יעקב מרגי: המועצה לענף הלול לא ממהרת, אז למה אנחנו צריכים למהר?

יעקב מרגי: חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה רבה אדוני היושב ראש.

תמר זנדברג: חברות וחברים, כמה הנחות יסוד לדיון הזה.

תמר זנדברג: קודם כל, משק הביצים כמו משק החקלאות כולו, לדעתי חייב להמשיך להתבסס על משק מתוכנן ועל מכסות.

תמר זנדברג: זאת הדרך בה מדינה עם חוסן לאומי, חוסן תזונתי, חוסן כלכלי וחוסן אזרחי שומרת על אזרחיה, על החקלאות שלה, על האדמה שלה, על האזרחים שלה.

תמר זנדברג: אנחנו לא רוצים לסבסד את הביצים או את התוצרת האחרת מיוון או מספרד או מאיטליה או מסין או מכל מקום אחר.

תמר זנדברג: זאת נקודה.

תמר זנדברג: לכן פתיחה ליבוא, לדעתי לא באה בחשבון ואנחנו צריכים לעמוד על הרגליים האחוריות כדי שזה לא יקרה.

יעקב מרגי: לעקור אותה מן השורש.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: בתוך זה צריך לומר את האמת.

תמר זנדברג: בענף הביצים והלולים - אתמול עשינו כאן

תמר זנדברג: צעד גדול קדימה בנושא בקבוקי הפלסטיק וגם שם ישראל באיחור של כמה עשרות – ישראל באיחור של כמה עשרות אלא שכאן סובלים בעלי חיים ולא פלסטיק.

תמר זנדברג: זה לא עניין של בקבוקים אלא של יצורים חיים.

תמר זנדברג: 94 אחוזים מהתרנגולות במדינת ישראל עדיין בלולים שנאסרו לשימוש בלמעלה מ-35 מדינות כאשר רוב התרנגולות באיחוד האירופי כבר מזמן לא בלולים האלה וכרבע מהתרנגולות בארצות הברית כבר מזמן לא בלולים האלה.

תמר זנדברג: בישראל, אתם רואים את זה, זה דף A-4, זה השטח שיש לתרנגולת ממוצעת מה-94 אחוזים אלה.

תמר זנדברג: כך זה בישראל.

תמר זנדברג: זאת מציאות שנגמרה, אי אפשר להשלים אתה, עברה מן העולם, איננה, לא קיימת.

תמר זנדברג: זאת הנחת יסוד שנייה וחשובה לא פחות.

תמר זנדברג: עכשיו השאלה איך משלבים בין שתי ההנחות האלה והדרך היא פשוטה, בדיוק כפי שציינת אדוני היושב ראש, באמצעות כסף.

תמר זנדברג: אין מה לעשות, זה יעלה כסף לעבור לעולם הזה.

תמר זנדברג: אבל זאת חובה לעבור לעולם הזה וזה חיוני לעבור לעולם הזה.

יעקב מרגי: זה גם כלכלי.

תמר זנדברג: זה גם כלכלי.

יעקב מרגי: מחר-מוחרתיים אנחנו נהיה אי בודד גם במשק הביצים.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: לא רק שזה כלכלי אלא אנחנו בעולם של תפוצת מחלות.

תמר זנדברג: זה גם בריאותי.

תמר זנדברג: אני אשמח לשמוע, לפני שנמשיך בדיון, לא רק את עמדת המכסות במשרד החקלאות אלא את עמדת השירות הווטרינרי.

תמר זנדברג: מה השירות הווטרינרי אומר על הבריאות, בריאות בלבד כשירות וטרינרי מבחינת רווחת בעלי החיים ומבחינת תפוצת מחלות.

תמר זנדברג: בהמשך המצב הזה הקיים, זאת סכנה לעופות ולבני האדם.

תמר זנדברג: כל זה, שוב, אלה מושכלות יסוד עד עכשיו.

תמר זנדברג: עכשיו השאלה מה עושים.

תמר זנדברג: אני חושבת שאנחנו כוועדה, צריך להיות לנו רגע והרגע הזה הוא עכשיו בו אנחנו נגיד שאנחנו לא ממשיכים בעולם הקיים.

תמר זנדברג: יש לנו עכשיו כוח.

תמר זנדברג: מה שגנץ למד בדרך הקשה, כשיש לך כוח, אתה משתמש בו.

יעקב מרגי: אל תמהרי.

תמר זנדברג: אתה לא משחרר אותו ואז אתה רודף אחרי הכוח שהיה לך.

אנטאנס שחאדה: פתחו קורס חדש.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: מושכלות יסוד לא למד.

תמר זנדברג: עכשיו זה הכוח שלנו.

תמר זנדברג: אם אנחנו עכשיו נשחרר את המכסות, אז שלום, נבדוק אותנו בעוד שנה, בעוד שנתיים, בעוד עשר שנים, לא יודעת כמה, בפעם הבאה.

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: עכשיו זה הרגע וברגעים כאלה, בדקה ה-99,99, כפי שאמרת קודם לכן, שם קורים הדברים.

תמר זנדברג: אז בואו, יש לנו 45 דקות עד פתיחת המליאה, תביאו את הכסף עכשיו, אנחנו רוצים לראות אותו כאן.

תמר זנדברג: תאמינו לי שברגעים כאלה, לפני אישור תקציב, לפני אישור מכסות, לפני יציאה לבחירות, אלה הרגעים בהם דברים קורים.

תמר זנדברג: בואו אנחנו כוועדה ננצל את הרגע הזה שניתן בידינו, לא נאשר את התקנות האלה.

תמר זנדברג: עלה על הדעת שאנחנו עכשיו נאשר מכסות ללולים חדשים שיפעלו בשיטה הישנה?

תמר זנדברג: הרי זה אבסורד שאין כדוגמתו.

תמר זנדברג: לכן אני אומרת שזה הרגע.

תמר זנדברג: בואו נראה את הכסף, בואו נראה איך הוא מחולק, בואו נפרוס תוכנית רב-שנתית, אנחנו אנשים הגיוניים, אנחנו לא רוצים מהפכות ברגע אחד אבל המהפכה הזאת חייבת להתחיל ממקום כלשהו והרגע הוא עכשיו.

תמר זנדברג: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מוטי אלקבץ.

רם בן ברק: מסכים אתך בכל חוץ מזה שלא החקלאים צריכים לשלם את המחיר הזה.

תמר זנדברג: אני אמרתי שהחקלאים צריכים?

תמר זנדברג: לא אמרתי את זה.

מרדכי אלקבץ: מזכיר ארגון מגדלי העופות, מושב ספסופה בגליל.

מרדכי אלקבץ: קודם כל, כבוד היושב ראש, אני רוצה להודות לך על הפתיח של דבריך.

מרדכי אלקבץ: אני גם מודה לחברי הכנסת, אחד אחד, גם אם אמרו דברים שלא כל כך אהבתי אבל בסך הכול אני חושב שנוכל להגיע להסכמות.

מרדכי אלקבץ: תרשה לי לא להתייחס כמה דקות לתקנות.

מרדכי אלקבץ: מדי יום אנחנו מותקפים בתקשורת כאילו אנחנו אלה שגורמים ליוקר המחיה במדינת ישראל.

מרדכי אלקבץ: אתמול היינו עדים תוכנית חסכון, בה הופיע כתב שמשקף את האג'נדה של קהלת וכל מיני ארגונים כאלה והעלה שם נתונים שלא יכולנו להתווכח כי לא הוזמנו.

יעקב מרגי: הימין הכלכלי החדש.

מרדכי אלקבץ: כן.

מרדכי אלקבץ: שאול פנדמסקי.

מרדכי אלקבץ: הוא קודם כל העלה נתונים שהם לא נכונים והוא צייר אותנו כאילו המכסות ניתנו רק לעדות המזרח.

מרדכי אלקבץ: אני אף פעם לא חש איזה שהם רגשי נחיתות בעצם היותי כזה אבל אני לא מסיכם עם זה כי 30 אחוזים לפחות הם במרכז הארץ.

מרדכי אלקבץ: כידוע לכם בפריפריה אלה עדות המזרח ובמרכז הארץ דווקא לא ויש להם מכסות.

מרדכי אלקבץ: 30 אחוזים מהענף במרכז הארץ ודרומה.

יעקב מרגי: גם בקיבוצים יש מעדות המזרח.

מרדכי אלקבץ: גם שם יש.

מרדכי אלקבץ: הוא כנראה נפל בדבריו.

מרדכי אלקבץ: אני יכול לסלוח לו.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: זה לא נפל.

יעקב מרגי: אלה אנשים שהעובדות לא מבלבלות אותם ויש להם משנה סדורה והם מקבלים במה.

יעקב מרגי: אל תצטנע, מוטי.

יעקב מרגי: אלה אנשים עם משנה סדורה שהעובדות לא מבלבלות אותם ולהם יש פתחון פה והם מקבלים במה.

מרדכי אלקבץ: ענף ההטלה מהווה פרנסה עיקרית ל-2,000 משפחות בגליל, ביניהן ממרגליות, כפר יובל, אביבים, דובב, זרעית, מוצרים שמאוישים באזרחים שנמצאים שם.

מרדכי אלקבץ: נמצא לצדי, לימיני, חברי הטוב שמעון ביטון ניצול אוטובוס הדמים, אוטובוס הילדים של אביבים, שאביו נורה ונהרג באוטובוס ושמעון היה מהפצועים הקשים ביותר.

מרדכי אלקבץ: לימים שמעון הוא יושב ראש ועד אביבים.

מרדכי אלקבץ: אמו של שמעון, אלמנה, נשארה שם ופרנסתה העיקרית היא מגידול לול ביצים.

מרדכי אלקבץ: נכון, שמעון ואני ישבנו באוצר וחתמנו על מתווה של 340 מיליון שקלים.

מרדכי אלקבץ: מי שלא חתם, זה משרד החקלאות בראשותו, לא של השר, של מנכ"ל המשרד שהוביל דרך קשה מאוד כדי קודם כל לממש את האג'נדה של קהלת, לפרק את התכנון - - -

יעקב מרגי: וקראו לו המנכ"ל בן אליהו, למי שלא יודע.

מרדכי אלקבץ: כן.

מרדכי אלקבץ: הוביל דרך קשה מאוד נגדנו ובין היתר הוא דרש מהשירותים הווטרינריים - שלא הסכימו כי הם יודעים שזו דרישה מטומטמת – רצפות בטון בלולים.

מרדכי אלקבץ: זאת דרישה מטומטמת.

מרדכי אלקבץ: זאת דרישה שאין לה שום היגיון.

מרדכי אלקבץ: הלשלשת של העופות היא מתחת לקירוי והיא לא נרטבת ולא מזהמת את מקורות המים של מדינת ישראל.

יצחק פינדרוס: אבל הניקיון של הלול.

מרדכי אלקבץ: להיפך.

יעקב מרגי: להיפך.

יעקב מרגי: ניקיון בלי זה, זה יבש.

יעקב מרגי: בניקיון עם בטון זה רטוב.

מרדכי אלקבץ: יש לולים מעטים כאלה במדינת ישראל שרצפת הבטון שלהם – שאלה לולי סולרה והרצפה שלהם היא רצפת בטון – וזה מפגע תברואתי סביבתי שבלתי ניתן לחיות לידו כי הלשלשת לא מתייבשת והיא מהווה מקור שמושך זבובים ומושך מזיקים.

מרדכי אלקבץ: ביקשנו ממומחים והגישו לנו עבודה ששוללת את הדרישה הזאת.

מרדכי אלקבץ: רצפת הבטון הייתה מקבעת את הלולים בתוך הישוב, וחוץ מזה, מה שרצה בן אליהו היה שרצפת הבטון לא תיעשה באמת.

מרדכי אלקבץ: הוא רצה לאלץ אותנו לממש את הרפורמה בכספנו והוא אמר שעד ה-1 ביולי 2019, מי שלא יעשה, לא יוכל להכניס את הלולים.

אלי אבידר: עזוב.

אלי אבידר: אנחנו נרדוף אותו.

אלי אבידר: בוא נתקדם.

מרדכי אלקבץ: היום השירותים הווטרינריים הבינו שזאת דרישה לא מידתית ולא נכונה.

מרדכי אלקבץ: קבעו את ה-1 במארס 2021 כתאריך שבו לולים שלא יעמדו בדרישות רישיון עסק ולא יצאו החוצה או לא יראו צעדים שכרוכים בהרבה כסף לצאת החוצה, לולים כאלה לא יאוכלסו.

מרדכי אלקבץ: גם לולים שנבנו בכספי המגדלים, מתוך ידיעה שזה לול זמני, הם יצאו כשיהיה אזור גידול מסודר, כשהמדינה תביא תקציב כפי שחתמנו שמעון ואני – ומי שלא חתם זה בן אליהו - והמדינה תעשה בדיוק כמו שהיא עשתה ברפורמה ברפת.

מרדכי אלקבץ: ברפורמה ברפת שמו מיליארד שקלים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עצור כאן.

יעקב מרגי: אסף, המנכ"ל הנוכחי יהיה מוכן לחתום על ההסכם הזה?

אסף לוי: אם האוצר יהיה מוכן לממן, אני בטוח.

יעקב מרגי: אנחנו נעיר את האוצר מתרדמתו.

יעקב מרגי: אם הוא הסכים פעם, למה שלא יסכים היום?

יעקב מרגי: אפשר לשמוע את עמדת האוצר?

אלי מורגנשטרן: אני לא מבין כל הזמן פונים אלי בשאלה כשאנחנו שמנו 100 מיליון שקלים.

יעקב מרגי: עזוב את ה-100 מיליון שקלים.

יעקב מרגי: ה-100 מיליון שקלים, סיכמנו, זאת תקופת הקורונה ולא מדברים עליה.

יעקב מרגי: היה הסכם לגבי 340 מיליון שקלים.

יעקב מרגי: נכון?

יעקב מרגי: מי שלא חתם עליו זה בן אליהו.

יעקב מרגי: מי שלא יודע, זה עשור אבוד של משרד החקלאות.

יעקב מרגי: נציג פורום קהלת, הימין הכלכלי החדש האגרסיבי.

יעקב מרגי: הוא לא חתם.

יעקב מרגי: היום יש מנכ"ל שכנראה יהיה קשוב.

יעקב מרגי: המגדלים מוכנים.

יעקב מרגי: חוץ מלחבוט בהם, הם מוכנים.

יעקב מרגי: הם אומרים לך שהם מוכנים להיכנס להסכם הזה ולגמור עם הסאגה הזאת.

יעקב מרגי: האם האוצר יהיה מוכן לחזור?

יעקב מרגי: מתי היה ההסכם הזה?

מרדכי אלקבץ: ב-2018.

יעקב מרגי: האוצר יהיה מוכן לחזור להסכם 2018?

יעקב מרגי: החקלאות – כן.

יעקב מרגי: מה עם האוצר?

אלי מורגנשטרן: אין לנו את הכסף עכשיו.

יעקב מרגי: אנחנו נמצא.

יעקב מרגי: קודם כל, אם היה כסף, הייתם מוכנים?

אלי מורגנשטרן: אני לא יודע להגיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הרפורמה הזאת היא רפורמה שצריך לחשוב עליה היטב כיוון שלא מדובר בלולי מעוף או בלולי חופש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלה כלובים מאובזרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש הרבה בעיה עם הרפורמה הזאת.

יעקב מרגי: אצלי הכול או לא כלום, אמרתי בתחילת הקדנציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם עושים משהו, צריך לעשות אותו כמו שצריך.

יעקב מרגי: הלוואי ואני יכול.

יעקב מרגי: אני שואף לשם.

יעקב מרגי: מיקי, את לא ברשות דיבור.

יעקב מרגי: מוטי, תסיים.

מרדכי אלקבץ: בהסכם שנחתם אין ציון לאיזה סוג של לול.

מרדכי אלקבץ: אני באופן אישי תומך ומברך, רק שהמדינה תעמיד תקציב כדי לאתר אזורי גידול נוספים כי אנחנו צריכים להבין שלולי חופש דורשים יותר שטחים.

מרדכי אלקבץ: אנחנו מברכים, אנחנו נתמוך בזה, אנחנו נשמח להיות שותפים למהלך כזה אבל שהמדינה תיתן.

מרדכי אלקבץ: אין לנו שום התנגדות.

מרדכי אלקבץ: יותר מזה, אני קורא לכם כאן, ענף הפטם עובר היום משבר לא נורמלי ואנחנו מייצרים הרבה יותר עופות כי מונעים מאתנו לקיים הסדר ומונעים מאתנו להגדיל את הענף הזה, לא בתכנון, אנחנו לא רוצים תכנון, אנחנו רוצים הסדר רך שיביא להלימה בין הכמות הנצרכת לכמות שאנחנו מייצרים במחיר מפוקח.

מרדכי אלקבץ: אין שום בעיה אבל אנחנו מייצרים כי המדינה – פרופסור שמחון וקהלת – חושבים שאנחנו רוצים לחזור לתכנון.

מרדכי אלקבץ: לא רוצים לחזור לתכנון.

מרדכי אלקבץ: אנחנו מייצרים הרבה יותר עופות ושוחטים הרבה יותר עופות משזקוקים להם והמגדלים מפסידים.

מרדכי אלקבץ: אף אחד לא נהנה מזה, רק רשתות השיווק שהן היחידות שנהנות מהענף הזה.

יעקב מרגי: תודה.

חוה אתי עטייה: היום אנחנו לא עוברים על התקנות?

יעקב מרגי: אם נספיק, כן.

יעקב מרגי: למה לא? גם הצבעה, אם נספיק.

יעקב מרגי: ואם מישהו ירצה רוויזיה, גם נספיק.

חוה אתי עטייה: כשנגיע לתקנות, אני אשמח להתייחס.

אנטאנס שחאדה: שרק הכנסת תתפזר ולא דברים אחרים.

יעקב מרגי: אנחנו לא מפזרים כלום.

יעקב מרגי: אנחנו בונים על מנסור עבאס.

אלי אבידר: דוקטור מנסור עבאס.

יעקב מרגי: דוקטור מנסור עבאס, יושב ראש רע"מ.

אלי אבידר: ראש התנועה האיסלאמית, הפלג הדרומי.

יעקב מרגי: עידו רול, בבקשה.

עידן רול: אדוני היושב ראש, נחזור ללולים.

עידן רול: לי חשוב לומר כאמירה מקדמית שחייבים לאמץ גישה הומנית יותר בכל הענפים.

עידן רול: משרד החקלאות צריך לקדם את זה לא רק בענף הלולים בו אנחנו דנים אלא בכל ענפי החי.

עידן רול: נקודה.

עידן רול: מדינת ישראל לא נמצאת במקום טוב והיא צריכה לעשות התקדמות משמעותית.

עידן רול: אבל כאשר מקדמים רפורמה, בעיניי זאת לא חכמה לבוא לוועדה עם רפורמה ולהגיד רפורמה יש, אין כסף.

עידן רול: קודם כל, זה החלק הקל יותר יחסית.

עידן רול: כשבאים לכאן, לדעתי לפחות, אולי היושב ראש יגיד משהו אחר, אנחנו לא אמורים להיות הפרויקטור של רפורמות שמגיעות לכאן, עם כל הכבוד.

עידן רול: מביאים רפורמה, צריך לבוא עם איזשהו תיאום בסיסי גם על הכסף.

עידן רול: לבוא ולומר אני רוצה לקדם חקיקה אבל כסף אין לי, זה לא עובד.

יעקב מרגי: כאילו אנחנו הממשלה.

יעקב מרגי: אבי שמחון מופיע לי ב-זום ובוכה.

יעקב מרגי: אתה היועץ הכלכלי לראש הממשלה, תביא את הכסף.

עידן רול: אמנם הוועדה מגדילה ראש אבל התפקיד שלנו הוא לא לא לייצר כסף.

יעקב מרגי: אנחנו מתעללים בבני אדם וחסים על בעלי חיים.

יעקב מרגי: טוב שלפחות חסים על בעלי חיים, אבל על בני אדם לא חסים.

יעקב מרגי: מפזרים כנסת, מכנסים כנסת, מפזרים כנסת.

עידן רול: כולם מבינים באמת שכל דבר שהוא הומני ובריא יותר, ברוב המקרים עולה יותר.

עידן רול: כמו שעשו ברכבים היברידיים הטבת מס, אי אפשר לבוא ולומר שצריך לעבור לגידול חופש או לגידול בלולי מעוף ולומר שזה יקרה מעצמו.

עידן רול: אנשים, בטח בעלי עסקים שהם לא תאגידים גדולים, אי אפשר לצפות מהם להכניס יד לכיס כל פעם שהמדינה רוצה לקדם רפורמה.

עידן רול: מילה למשרד החקלאות.

עידן רול: זאת לא חכמה להצביע על האוצר כשאתם לא עשיתם את המינימום ולהגיד שאחוז אחד תעדוף במכסות, זה לעג לרש.

עידן רול: זאת לא רפורמה, זה לא לתעדף וזה לא ירוק אלא זה לזרותך חול בעיניים של הוועדה.

עידן רול: בנוסף לכסף שלא תיאמתם מראש, הבאתם לכאן משהו שבאמת התירוץ קלוש.

עידן רול: מה זה אחד אחוז?

עידן רול: איזו רפורמה בעולם התקדמה בגלל שאמרו שאתה תקבל אחד אחוז במכסות?

עידן רול: זה לא אפוי, זה לא ראוי וזה לא מספיק טוב.

עידן רול: גם האוצר צריך להבין שהחלק שלו הוא באמת נדרש.

מרדכי אלקבץ: לול חופש מקבל בבסיס 25 אחוזים יותר.

עידן רול: אני מתייחס עכשיו לשינוי.

מרדכי אלקבץ: צריך לדעת שהאחד אחוז הוא בנוסף.

עידן רול: אני יודע ואני מתייחס לשינוי.

מרדכי אלקבץ: אני לא יודע אבל הוא מקבל 25 אחוזים יותר.

עידן רול: אני יודע.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נמצא אתנו ב-זום אבי פנקס.

יעקב מרגי: הוא יציג את עצמו.

אברהם פנקס: חבר הנהלת המשמר החברתי וגם יושב ראש עמותה למען חיות משק.

אברהם פנקס: אני שמח על הרוח החיובית שקיימת בישיבה לכיוון של רווחת בעלי חיים.

אברהם פנקס: אני רוצה להתייחס לדבר אחד.

אברהם פנקס: כולם מדברים כאן על תקציב, וזה בוודאי מה שתוקע את העניין.

אברהם פנקס: אני רוצה לומר ליושב ראש הוועדה, לחברי הכנסת ולכולם שבמשרד החקלאות דנו על אפשרות לפתור את הבעיה אבל הם כנראה לא רוצים לפתור את הבעיה.

אברהם פנקס: הפתרון הוא שביצי החופש תחת פיקוח מחירים כאשר הלולן מקבל 20 אגורות יותר על ביצה ומזה הוא מממן את לול.

אברהם פנקס: תוך שנה הוא יקבל 300-200 אלף שקלים מה-20 אגורות האלה ותוך שלוש-ארבע שנים הוא יכול לממן.

אברהם פנקס: משרד החקלאות יודע את זה, הוא דן על זה, המנכ"ל דן על זה אבל עדיין מעדיפים להילחם האם לקבל 100 מיליון שקלים או 300 מיליון או 500 מיליון שקלים.

אברהם פנקס: אפשר כאן לקדם את הרפורמה בלי שזה יעלה ליצרן.

יעקב מרגי: גם כך אנחנו עם מחיר ביצה יקר יחסית.

יעקב מרגי: תודה אדוני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה אדוני היושב ראש על זכות הדיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל חברי הכנסת כאן, בואו נגיד את האמת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התיקון הזה שמשרד החקלאות מבקש להביא כאן לאישור שלנו, אני רואה בזה שם מכובס לפעולה שהמשמעות שלה היא הנצחת עבירה מאוד קשה על חוק צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסח התקנות הזה אתם מבקשים מאתנו לדחוס עוד 400,000 תרנגולות בתנאים ובצפיפות קיצונית, בכלובים שבאמת אסור לנו כבר לגדל בהם תרנגולות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת מדיניות רבות שנים, ארוכה, שכבר משרד החקלאות כושל בשינוי שלה כבר שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שתמר הזכירה, 94 אחוזים מהתרנגולות בתעשיית הללים בארץ מוחזקים בכלובים כאלה.

יעקב מרגי: איך הגעת למספר הזה של 400,000?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת המשמעות של החמישה אחוזים הטלת מכסות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשינו חישוב.

יעקב מרגי: כמה ההגדלה הכללית?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המכסה הזאת, היא חמישה אחוזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

יעקב מרגי: כמה זה במספרים?

רם בן ברק: 110 מיליון ביצים.

יעקב מרגי: אם את אומרת 400,000, זאת אומרת שיש לנו 100 – כדי לעגל את המספרים שלא נסתבך – יש לנו מיליון.

יעקב מרגי: את אומרת לי ש-40 אחוזים מוחזקים בתנאים של לולים לא תקניים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אומרת שהמשמעות של התוספת מכסה הזאת, זה אומר לגדל עוד 400,000 תרנגולות.

יעקב מרגי: בפריסה, כמה הם לולי חופש?

רם בן ברק: חמישה אחוזים.

יעקב מרגי: אחר כך נקבל תשובה ממשרד החקלאות.

יעקב מרגי: תמשיכי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני היושב ראש, אנחנו יודעים שהיום לפחות יותר מ-1,800 תאגידי מזון ברשתות קמעונאיות בכל העולם שהחליטו לעבור לשימוש בביצים שהמקור שלהם הוא מלולי חופש או מעוף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים שאם אנחנו נמשיך לגדל ביצים כך, ישראל לא תוכל עוד מעט לשווק ביצים לתאגידים שכפופים להסכמים בין-לאומיים כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה צריך להיות האינטרס של כולם לעבור ללולי מעוף וללולי חופש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לומר עוד משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי כאן מסמך שבזמנו העביר ראש השירותים הווטרינריים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא מדבר על הסוגיה הבריאותית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נמצאים בתקופה של פנדמיה.

רם בן ברק: הנציג שלו כאן.

רם בן ברק: דוקטור רם כץ.

יעקב מרגי: הוא לא בוקש זכות דיבור.

יעקב מרגי: אין לו מה לומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מוכנה להעביר לכם את המכתב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להמשיך לגדל תרנגולות בצורה כזאת, זה להביא עוד מגיפות למדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים שכל המגיפות, כולל מגיפת הקורונה, באו כתוצאה של אכילת בעלי חיים שהביאו אתם את הנגיף הזה וגם כל שפעות העופות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התוצאה היא תוצאה של גידול לא נאות ושל תנאים וטרינריים קשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לשנות את דרך המחשבה שלנו ולצערי הרב משרד החקלאות כשל כמעט עשור בהבאת הרפורמה הנדרשת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכן אני מציעה, ויש לי גם הצעת חוק פרטית שהגשתי בנושא הזה, שככל שיש צורך בתוספת של הגדלת מכסות – ואני אומרת לכם בכנות שאני לא בטוחה שיש צורך כזה – צריך לשנות את התקנות שנוגעות לתוספת כך שכל תוספת מכסה, במיוחד תוספת ממכסה שניתנת ללולים החדשים, הם חייבים להיות לולי מעוף או לולי חופש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אי אפשר שאנחנו נגדיל מכסות בלולי זבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אי אפשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת טעות שאסור לנו לעשות אותה בשלב הזה בשנת 2020 ואני בטוחה שיש כאן הרבה מאוד מחבריי שלא יצביעו על הנוסח הזה של התקנות.

יעקב מרגי: מר ביטון, בבקשה אדוני.

שמעון ביטון: תודה רבה אדוני היושב ראש.

שמעון ביטון: אני ממושב אביבים.

יעקב מרגי: איפה זה מושב אביבים למי שלא יודע?

שמעון ביטון: מקום שאוהבים.

יעקב מרגי: בדיון הקודם סיפרתי שכאשר הייתי מאובטח, המאבטח תמיד היה מקדים.

יעקב מרגי: המאבטח היה אומר, תעלה על כביש החוף, סע ישר, ישר, תגיע למחסום של החיזבאללה ותחזור 100 מטרים.

שמעון ביטון: אביבים נשאר באותו מקום והשכנים הכי קרובים שלנו אלה החיזבאללה אבל לשמחתי לא הם אלה שמרתיעים אותנו אלא אותי מרתיע מה שקורה היום באמצעות הרשתות החברתיות, השירותים הווטרינריים, רווחת העוף עומדת לנגד עינינו, בריאות הציבור עוד יותר עומדת לנגד עינינו ואין סיבה בעולם שאנחנו נפסול כל תוכנית של גידול בתנאים עודפים ולטובת רווחת העוף ובלבד שיהיה תקציב שיממן את הדבר הזה.

שמעון ביטון: לא יכול להיות שאימא של שמעון ביטון, בת 75 היום, תיקח מיליון שקלים כהלוואה, ומה היא תשאיר לנכדים שלה?

שמעון ביטון: נדוניה של פשיטת רגל?

שמעון ביטון: בסוף צריך להרוויח את המשכורת.

שמעון ביטון: אם המדינה תכניס את היד לכיס, כמו שקרה ב-16 בינואר 2018, אז הבאנו הסכם עם שר האוצר כחלון בסכום של 330 מיליון שקלים, שזה לא נותן מענה מלא אבל גם שם נתנו את חלקנו לטובת הציבור בהפחתת מחיר הביצה כדי לעזור ליוקר המחיה.

שמעון ביטון: וראה פלא, מי שאמור להוביל את המהלך הזה, מנכ"ל משרד החקלאות, לא מגיע לדיונים.

שמעון ביטון: מורה לפקידות במשרד לא להשתתף בשום דיון.

שמעון ביטון: אני הייתי במשכן הזה עשרות שעות.

יעקב מרגי: מה הוא עושה היום?

קריאה: יועץ לענייני תקציב של כחול לבן.

שמעון ביטון: אני שמח שהוא כבר לא נמצא במשרד.

שמעון ביטון: אני יודע שהיום במשרד יש נציגות של מנכ"ל ושר שמבינים את הצורך.

שמעון ביטון: ב-16 בינואר נדחינו על ידי כך שלא נחתם הסכם שהאוצר הביא כסף.

שמעון ביטון: אני שמח שהוזכר כאן על ידי האוצר שמשרד החקלאות בראשותו של המנכ"ל לא נחתם.

שמעון ביטון: התקדמנו שלב נוסף.

שמעון ביטון: בתאריך 30 ביולי 2019 במשרד ראש הממשלה, באמצעותו של המתווך, חבר הכנסת ניר ברקת, עשינו שעות שלמות והגענו למתווה שכרגע מנצלים את המתווה הזה לרעה ומוציאים ממנו שורה אחת – תוספת תינתן רק ללולים שיעמדו בדרישות.

שמעון ביטון: המתווה הזה היה בכפוף לתקציב.

שמעון ביטון: אפשר להביא את חבר הכנסת ניר ברקת ולשאול על הדברים.

אלי אבידר: ניר ברקת לא בא לנו טוב.

יעקב מרגי: לא בא לך טוב.

שמעון ביטון: אדוני היושב ראש, גם ההסכם הזה לצערי לא יצא לדרך.

שמעון ביטון: לעניין התוספת הרוחבית של ארבעה אחוזים, בלולים שאחד ויחיד כינה אותם לולי זבל, בן אליהו, ואני לא רוצה להגיד מה שיש לי להגיד.

יעקב מרגי: אני רואה שבן אליהו עשה רעות רבות.

שמעון ביטון: כן.

שמעון ביטון: כן.

שמעון ביטון: בשבילי הוא היה איום יותר גדול מהחיזבאללה.

רם בן ברק: אדוני היושב ראש, אסור לנו כוועדה להפעיל את העונש על המגדלים ולא לתת להם את ךהמכסה אלא לחייב את משרד החקלאות ואת האוצר לבוא עם תוכנית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ביטון, תסכם.

שמעון ביטון: אני אסכם.

שמעון ביטון: כשגילו את המנהרות ביישובי הגדר בגבול הצפון, ביניהם גם הישוב שלי, ושאלו אותי איך אתה ישן בלילה והאם אני מוטרד מזה.

שמעון ביטון: התשובה היא לא.

שמעון ביטון: גופי כולו צלקות.

שמעון ביטון: אני לא מוטרד מזה.

שמעון ביטון: הטרידה אותי המנהרה שחפרו לי במשרד החקלאות.

שמעון ביטון: הטריד אותי שהמשפחות האלה לא יתפרנסו מהלול כי זה מקור הפרנסה היחיד.

שמעון ביטון: תבינו.

שמעון ביטון: כשאימא של שמעון הולכת ללול, אין לה חלופה אחרת.

שמעון ביטון: אין לה מרכז יום לקשיש.

שמעון ביטון: אין לה מרפאה בישוב.

שמעון ביטון: אין לה חוגים.

שמעון ביטון: אין לה כלום.

שמעון ביטון: יש לה את הלול והיא נכנסת אליו שבע פעמים ביום.

שמעון ביטון: הוא דואגת לעופות האלה בדיוק כאילו הם הילדים שלה כי זה מקור הפרנסה, זה מקור התעסוקה ואי אפשר לשכוח את זה.

שמעון ביטון: אני חייב לומר לאדוני היושב ראש שיש תוכנית שנקראת מגן הצפון, למגן אותנו בחומות ועוד חומות ועוד גדרות.

שמעון ביטון: יש כסף לזה.

שמעון ביטון: אני מוותר על כל המיגונים האלה.

שמעון ביטון: אני מבקש דבר אחד, מיגון כלכלי.

שמעון ביטון: זה מה שממגן אותי ולא חומות.

שמעון ביטון: אני מבקש דבר אחד.

שמעון ביטון: 1 במארס 2021, איגרת של השירותים הווטרינריים אומרת לנו בישובים האלה שמי שלא יעבור ללול משודרג, לא יוכל לחדש.

אסף לוי: בכספו.

שמעון ביטון: ודאי מכספו.

שמעון ביטון: אומר יותר מזה דוקטור אסף.

שמעון ביטון: לא מעניין אותי התקציב.

שמעון ביטון: אל תדבר אתי על כסף.

שמעון ביטון: אני סוגר לך את הלולים באביבים.

שמעון ביטון: 110 משפחות מתפרנסות מזה ואני סוגר לך את הלולים באביבים, בזרעית, בשומרה, במרגליות.

שמעון ביטון: נסגור את הלולים כי הרי אין לי מה לעשות שם.

יעקב מרגי: אני אמרתי לך שאני באמת רוצה לגמור את הסאגה הזו של הלולים אבל כן המדינה תכניס את היד לכיס ותשים כסף.

יעקב מרגי: אם מישהו יסגור את הלולים שלך בלי שהוא ישפה אותך, אני אסגור לו את המשרד שלו.

יעקב מרגי: לוועדה הזו הוא לא ייכנס גם אם הוא יסיר את זה.

יעקב מרגי: הוא לא ייכנס לוועדה הזאת.

שמעון ביטון: אני אומר לך שמגן הצפון היום, לקחו לי אדמות חקלאיות, מיגנו אותי בחומות ועוד חומות ועוד גדרות.

יעקב מרגי: תודה שמעון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מעיין בוסקילה.

אלי אבידר: יעקב, יש מליאה.

יעקב מרגי: מי שממהר למליאה, שיעלה למליאה.

יעקב מרגי: מעיין, תמתיני.

יעקב מרגי: יצחק פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: אדוני היושב ראש, בכנות אני אומר לך שאני יושב כאן מבולבל.

יצחק פינדרוס: אתמול לא הבנתי את הנתונים והיום אני בטח לא מצליח להבין אותם.

יצחק פינדרוס: המדינה בעד שוק חופשי.

יעקב מרגי: סליחה.

יעקב מרגי: כדי להרגיע את הנוכחים, אני מודיע שאנחנו קובעים ישיבה על התקנות ביום רביעי הבא, לשנים 2020 ו-2021.

יעקב מרגי: תביאו את ה-2021.

יעקב מרגי: אם תביאו, יהיה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם שאם לא תביאו את 2021, תביאו את זה שבוע אחר כך, לא יהיה.

יעקב מרגי: עכשיו לכו ותעשו את חשבון הנפש שלכם.

יעקב מרגי: פרוטוקול, היוועצות מוקדמת, כללי הניהול של מפא"י, לא יודע.

אלי אבידר: לא תהיה היום הצבעה.

יעקב מרגי: לא תהיה.

יעקב מרגי: הודעתי.

יעקב מרגי: ביום רביעי הבא.

יצחק פינדרוס: כבוד היושב ראש, אני לא מצליח להבין את השיטה הזאת.

יצחק פינדרוס: יושבים במועצת הלול, קובעים מכסות לפלוני ולאלמוני ואז אומרים שיש בעיה של יוקר המחיה.

יעקב מרגי: לא לפלוני אלמוני.

יעקב מרגי: נוסחה.

יצחק פינדרוס: בכנות אני אומר לכם שאני לא מצליח להבין את הנוסחה הזאת.

יצחק פינדרוס: לא מבין מה זה הדיון הזה, איך זה מתחלק ואז נותנים עשר לזה ו-15 לזה ו-20 לזה.

יצחק פינדרוס: החלוקה לא ברורה לי.

יעקב מרגי: אולי אני אעזור לך.

יעקב מרגי: אם כולם היו לולי חופש או לולי מעוף, הייתה הגדלה אחת רוחבית.

יעקב מרגי: אם לא היו ישובים חדשים, הייתה הגדלה רוחבית.

יעקב מרגי: אם לא היו עיוותים קודמים בגלל קרבה לזה, להוא, לאגודה הזאת ולחברות הזאת, לא היה צריך לעשות היום שיישובי העוטף כך ואלה החדשים כך, והמגזר הערבי שהיה מקופח, לתת לו היום כך.

יצחק פינדרוס: אני חושב שהדיון היה צריך להיות איך מבצעים את השיטה הזאת.

יצחק פינדרוס: השיטה הזאת היא לא טובה.

יצחק פינדרוס: שנית, כשרוצים לעשות רפורמה ורוצים לדרג את הלולים ללולי מעוף וללולי חופש, ורוצים פיצוי, זה נכון ואני מסכים אתך.

יצחק פינדרוס: האוצר צריך לשים את היד בכיס ולתת פיצוי, אבל אני חושב שזה ברור ואני לא הצלחתי להבין כאן ממה שקראתי, שה-160 מכסות חדשות, מה שיש כאן החדש, אמור להיות בכללים החדשטים.

רם בן ברק: ברור.

יצחק פינדרוס: אז אתה לא מאפשר ללולים הישנים את תוספת המכסות.

אסף לוי: מכסה חדשה מחויבת לעמוד בכל התנאים המחמירים.

יעקב מרגי: אסף, אל תצהיר הצהרות שלא תוכל לעמוד בהן אחר כך.

יעקב מרגי: היית צריך להתאפק עם ההצהרה שלך.

יעקב מרגי: אם אתה חושב שוועדת הכלכלה תאשר תקנות בלי לקיים עליהם דיון ואם חברי הכנסת ישתכנעו שצריך לשנות אותן, אנחנו נציע לכם לשנות אותן.

יעקב מרגי: אם לא תרצו ואנחנו נשתכנע שלא נאשר, אז לא נאשר.

אסף לוי: חד וחלק.

יעקב מרגי: הנה, אני אומר לך שיהיו שינויים בתקנות.

יעקב מרגי: תרצה לדעת מה הם, דבר אתי במהלך השבוע הזה כי יהיו שינויים.

אסף לוי: אני אומר רק משפט אחד, אם יורשה לי להשיב אדוני היושב ראש.

אסף לוי: עניתי תשובה לחבר הכנסת פינדרוס.

יעקב מרגי: שמעתי מה ענית ולא רציתי שתסיים את מה שענית.

יעקב מרגי: תעצור.

יעקב מרגי: אל תאמר.

יעקב מרגי: לטובתך וגם לטובתי.

אסף לוי: אני מתעקש.

יעקב מרגי: אני לא מרשה לך.

יצחק פינדרוס: אני מקווה שהם עומדים בכללים של נושא הבריאות.

יצחק פינדרוס: שנית, אם כבר מדברים בשיטות מפא"יניקיות של חלוקה, הם גם חלק ממפא"י.

יצחק פינדרוס: אני מעדיף שזה לא יהיה כך.

יצחק פינדרוס: אני אומר את זה ברצינות, אבל אם מדברים על זה.

יצחק פינדרוס: מ-2017 לא אישרו את התקנות עד היום.

יצחק פינדרוס: כשאתה מגדיר ישובים חדשים, אתה מגדיר לפי היום.

יצחק פינדרוס: למה נענשים, בגלל שאנחנו התעסקנו, לא רוצה להגיד לך במה.

יצחק פינדרוס: אנחנו הולכים בשעה 11:00 להתעסק עוד פעם בשטויות האלה.

יצחק פינדרוס: כל הישובים האלה צריכים להיענש?

יצחק פינדרוס: כל הישובים שב-2017 היו ישובים חדשים, מאז לא אושרו תקנות, לא אושרו מכסות, הם צריכים לקבל עונש?

יצחק פינדרוס: למה?

יצחק פינדרוס: גם לולים חדשים, גם עומדים בכללי הבריאות.

בצלאל סמוטריץ': ישוב חדש, אלה חמש שנים.

בצלאל סמוטריץ': ברור שצריך לפתוח גם להם.

בצלאל סמוטריץ': ישובים חדשים, צריך ללכת אחורה מאז הייתה הקצאת מכסות, עד חמש שנים.

יצחק פינדרוס: בצלאל, אני מתחיל לפחד כי ביומיים האחרונים יש יותר מדי דברים שאנחנו מסכימים עליהם ואני אלך לעשות חשבון נפש.

יצחק פינדרוס: בנושא של יישובי עוטף עזה.

יצחק פינדרוס: מסתמכים על החלטת הממשלה במקום על החקיקה.

יצחק פינדרוס: יש הגדרה בחקיקה מה זה ישוב עוטף עזה שהיא הגדרה יותר פוליטית ויש הגדרה בחקיקה.

יעקב מרגי: בחקיקה זה לא פוליטי?

יצחק פינדרוס: החקיקה יותר רחבה.

יצחק פינדרוס: אתה יודע את זה.

יצחק פינדרוס: אתה יודע איך הליכי חקיקה עוברים.

יצחק פינדרוס: קצת פחות מפא"יניקיות שמזכיר הממשלה כתב.

יעקב מרגי: רציתי את הדיוק.

יצחק פינדרוס: בוועדה אצלך כאן יושבים אנשים מעוד סיעות ומעירים הערות ואתה מקבל אותן, גם אם הם מישראל ביתנו בטעות.

יצחק פינדרוס: אבל בממשלה זה לא עובד כך ומי כמוך יודע את זה.

יצחק פינדרוס: היית גם חבר בממשלה ואתה יודע איך מתקבלות שם החלטות.

יצחק פינדרוס: אני מבקש שההחלטות יבואו לידי ביטוי.

יצחק פינדרוס: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: בבקשה גברתי.

טל גלבוע: תודה רבה על זכות הדיבור.

טל גלבוע: אני חייבת לומר שדעתי די נוחה מהדברים שאני שומעת כאן.

יעקב מרגי: תציגי את עצמך.

טל גלבוע: אני יועצת ראש הממשלה לזכויות בעלי חיים.

טל גלבוע: יש כאן כמה נושאים שכן חשוב לי.

טל גלבוע: אני לא אחזור על דברים.

טל גלבוע: השורה התחתונה, יש כאן משהו שנמשך שנים רבות והגיע הזמן לשנות אותו.

יעקב מרגי: הדברים שאמרנו לא מצאו חן בעיניך?

טל גלבוע: אמרתי דעתי נוחה.

טל גלבוע: הקדמתי ואמרתי.

טל גלבוע: יחד עם זאת, יש כמה דברים שעדיין צריך לשים לב אליהם.

טל גלבוע: אנחנו חייבים להגיע לאיזשהו מתווה עם הסדר לגבי מעבר ללולים החדשים.

טל גלבוע: אנחנו מדברים על זה.

טל גלבוע: יחד עם זאת, אני עד היום לא קיבלתי שום נתון על כך שמבקשים העלאה רוחבית בלולים האלה ויש צורך באותן ביצים.

טל גלבוע: אני מדברת על 2020, מה שאמר חבר הכנסת סמוטריץ'.

טל גלבוע: מהנתונים שאני יודעת לא חסרות ביצים היום בשוק וכאשר נותנים העלאה רוחבית, לא רק מדובר במאות אלפי תרנגולות.

יעקב מרגי: אם לא חסר, למה מייבאים?

טל גלבוע: כרגע לא מייבאים.

אסף לוי: לא חסר כי מייבאים.

טל גלבוע: מייבאים ביצים.

טל גלבוע: בפסח ובראש השנה.

טל גלבוע: כשמשמידים תרנגולות בגלל מחלות.

יעקב מרגי: אסף, אתה לא בר ביות.

יעקב מרגי: אני מדבר במושגים של משרד החקלאות.

יעקב מרגי: אצלי אין דבר כזה.

אסף לוי: אבל זה לא נכון מה שהיא אמרה.

טל גלבוע: מדובר לא רק במאות אלפי תרנגולות שהולכות לסבול בתנאים לא אנושיים וגם לא לתרנגולות.

טל גלבוע: יש גם את נושא האפרוחים שגורסים אותם במדגרות ואף אחד לא מדבר עליהם.

טל גלבוע: כל אפרוח בתעשיית הביצים נגרס מיד אחרי שהוא בוקע מהביצה.

טל גלבוע: אתה התעקשת עם אלי על הסיפור הזה של ה-100 מיליון בגלל הקורונה וזה מעצבן אותך אבל חשוב לזכור שכאשר אנחנו יושבים במקומות האלה ונותנים את האופציה, נותנים את הכסף, גם אם זה עוד לא אותו מתווה של ה-300 מיליון, וכבר שמעתי 330, 340.

יעקב מרגי: ברשותך, תני לי לומר משפט.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד, אנחנו ועדה שמפקחת על עבודת הממשלה.

יעקב מרגי: יש לי רגישות כשבא נציג משרד ממשלתי וכביכול הוא מלין.

יעקב מרגי: אם הממשלה רצתה שזה ילך ללולים, שתצבע את הכסף ללולים.

טל גלבוע: אני רוצה להסביר לך שזה היה אמור להיות צבוע ללולים ללא כלובים ולא הצלחנו להגיע למתווה הזה.

יעקב מרגי: אל תלינו.

טל גלבוע: הדבר האחרון שהוא חשוב ואני חושבת שזה משהו שאנחנו דנים בתוך הצוותים הבין-משרדיים.

טל גלבוע: כמו שאמר חבר הכנסת אלי אבידר על המשלוחים החיים וכולי, אם הלולנים צריכים לדאוג לניטור סלמונלה ולא משרד החקלאות, ומשרד החקלאות גם אמון על חוק צער בעלי חיים שעדיין אין תקנת אחזקת עופות במדינת ישראל, זו הזיה.

טל גלבוע: היום אפשר להתאכזר לבעלי חיים, מה שנקרא, באופן ממוסד.

טל גלבוע: לא הם צריכים לדאוג לניטור המחלות וגם לא משרד החקלאות צריך לדאוג לצער בעלי חיים כי בשני הדברים האלה כנראה שיש כשל.

טל גלבוע: אנחנו מבקשים לדון בנושא הזה של העלאה רוחבית ובמיוחד לדרוש שהלולים החדשים שייבנו, אלה לולי מעוף וחופש ואפשר לבנות אותם לגובה, לאכלס הרבה מאוד תרנגולות גם בלי חצר לצורך העניין, רק שלא יחיו את החיים האלה ושהרפורמה עם מאות המיליונים תלך ללולים ללא כלובים.

יעקב מרגי: מעיין, בבקשה.

יעקב מרגי: תציגי את עצמך.

מעיין בוסקילה: בוקר טוב.

מעיין בוסקילה: תודה רבה לך היושב ראש יעקב מרגי על זכות הדיבור.

מעיין בוסקילה: אני שומעת כמובן את כל המלים וכל הדברים.

מעיין בוסקילה: אני רוצה לספר שאנחנו זוגות צעירים שהגענו ליישב את האזור במושב יערה, להמשיך את החקלאות של ההורים שלנו.

יעקב מרגי: איפה זה יערה?

יעקב מרגי: לא כולם יודעים.

יעקב מרגי: לא כולם היו במילואים בצפון.

מעיין בוסקילה: כמה קילומטרים מהחיזבאללה.

מעיין בוסקילה: אני פונה מתוך מקום שאני שומעת על רווחת העופות.

יעקב מרגי: תמסרי בבקשה דרישת שלום לחבר הכנסת לשעבר והשר לשעבר יצחק וקנין תושב יערה.

מעיין בוסקילה: אני פוגשת אותו.

מעיין בוסקילה: בהחלט אני אמסור לו.

מעיין בוסקילה: אני פונה מתוך המקום שאנחנו הזוגות הצעירים הגענו והתיישבנו במקום.

מעיין בוסקילה: לקחנו משכנתאות מאוד מאוד גבוהות.

מעיין בוסקילה: אני שומרת על רווחת העוף יותר מאשר על הרווחה של הילדים שלי.

מעיין בוסקילה: הגענו לכאן ואנחנו ללא פרנסה.

מעיין בוסקילה: גם בקורונה נפלו לנו העסקים.

מעיין בוסקילה: אני ללא הכנסה.

מעיין בוסקילה: אנחנו מחכים כל כך הרבה זמן.

מעיין בוסקילה: כבר משנות ה-90 לא היו לנו תוספות בישוב יערה, במושב היפה הזה.

מעיין בוסקילה: אני באמת חושבת שאנחנו צריכים גם לדון לגבי אותם זוגות צעירים שהגענו והתיישבנו ואנחנו רוצים להתפרנס בכבוד.

מעיין בוסקילה: עם חילוקי הדעות בין ועדת הכלכלה לבין מועצת הלול והאוצר לגבי הלולים החדשים, התקציבים, אנחנו נשמח שקודם כל תאשרו לנו שנוכל להתפרנס.

מעיין בוסקילה: ברגע שתגיע ההחלטה לעבור לרפורמה ותקציבים יאושרו, כמובן אנחנו יחד עם כולם נעבור ונעשה מה שצריך.

מעיין בוסקילה: כרגע אנחנו נופלים בין הכיסאות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני חייב לסיים ויש לנו עוד כמה דוברים.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: בהצלחה ביערה.

יעקב מרגי: דוקטור רם כץ.

רם כץ: המטרה של השירותים הווטרינריים היא לדאוג בתחום של בריאות העוף, רווחת העוף, בריאות הציבור.

רם כץ: הלולים במצבם הקיים לא מאפשרים את זה, בטח שלא מבחינת רווחת העוף, שזה ברור, וגם מבחינת שליטה על התפרצות של מחלות.

רם כץ: אנחנו רואים את זה במשך כבר שש-שבע שנים כשיש את מחלת ניו-קסל שמסתובבת בלולים בצפון בלי יכולת שלנו לשלוט ולמגר אותה כאשר מדי פעם היא פורצת במקומות אחרים בארץ ואנחנו מצליחים למגר ולחזור למצב שאין הכפלה.

רם כץ: אנחנו מודאגים מאוד מהאפשרות שתיכנס ללולים האלה שפעת העופות ואז לא נוכל להשתלט על זה כמו שקורה עכשיו עם הניו-קסל.

רם כץ: המטרה של השירותים הווטרינריים היא לעבור למצב שהלולים יעמדו כולם בכל הדרישות.

רם כץ: כיום אנחנו מאפשרים אכלוס בלולים שלא עומדים בדרישות, רק בשלוחת ההטלה ולא בשלוחות אחרות, וצריך גם להזכיר את שאר ענף הלול.

יעקב מרגי: אתם מאפשרים את זה בכל מקרה, גם אם אין לו מטרג' ואין לו שטח?

רם כץ: לא.

יעקב מרגי: תאמר את זה לצורך האיזון.

יעקב מרגי: זה חשוב.

רם כץ: יש שטח מינימלי למטילה, 350 סנטימטרים מרובעים, שטח קטן מאוד, ומכיוון שלא אושרו התקנות של רווחת המטילות בהן נקבע שהמינימום יהיה 750 סנטימטרים מרובעים, כרגע זה השטח.

רם כץ: כמובן שזה שטח קטן ביותר ואנחנו צריכים כמה שיותר מהר להגיע למצב שכל העופות מקבלים לפחות 750 סנטימטר למטילה.

יעקב מרגי: לו יצויר שאנחנו מאשרים את המכסות ומשק זכאי להגדלה, יבדקו אם יש לו את אותו מרחב מחיה לפי התקנות הישנות?

יעקב מרגי: אם אין לו, הוא יקבל את המכסה?

רם כץ: כל הלולים כבר כיום, יש מה שאנחנו קוראים קיבולת לול.

רם כץ: באנו ללול, מדדנו מה גודל הכלוב שלו, הכפלנו בכמה מטילות יכולות להיכנס כך שיהיה להן לפחות 350 סנטימטרים מרובעים ואז הכפלנו במספר הכלובים וזאת קיבולת הגבול.

יעקב מרגי: אני אחדד את השאלה.

יעקב מרגי: אני לא יודע למה אני לא שואל ברור.

יעקב מרגי: מי שבתפוסה מלאה ומקבל עכשיו לפי הקריטריונים הגדלה, הוא יקבל או לא יקבל?

רם כץ: לא.

רם כץ: הוא לא יקבל.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: זה מה שרציתי לשמוע.

יעקב מרגי: אנחנו מציירים כאן תמונת מצב.

יעקב מרגי: רבותיי, גם כשיש לי דעה מגובשת, אני מבקש בדיונים לומר את הדברים בשקיפות מלאה ובצורה מאוזנת.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: בדיון הבא נצטרך את ההתייחסות שלך.

בצלאל סמוטריץ': משהו כללי.

בצלאל סמוטריץ': לגבי נוסח תקנות, אני מצטרף למה שאמר חבר הכנסת פינדרוס.

בצלאל סמוטריץ': בתקנות יהיו שני דברים.

בצלאל סמוטריץ': יש את התקנות החדשות ונאמר כאן ברור רק ללולים חדשים.

בצלאל סמוטריץ': יש את התקנה הרוחבית.

בצלאל סמוטריץ': התוספת הרוחבית הזאת, צריך להבין ממה היא נובעת וזה מה שאתה ביקשת לקבל נתונים.

בצלאל סמוטריץ': אם היא נובעת מהצורך לעזור ללולים לשרוד יותר כלכלית כי המכסה קטנה והיא לא מספיקה, זה דבר אחד.

יעקב מרגי: גם וגם וגם.

בצלאל סמוטריץ': אם היא נובעת מהצורך להגדיל את כמות הביצים כי המשק הישראלי צריך יותר ביצים, ארבעת האחוזים האלה שווים בין 200 ל-300 מיליון שקלים בשווי.

בצלאל סמוטריץ': אפשר אותם לא לתת רוחבית אלא לתת אותם למי שיעשה לולים חדשים ואז במקום לקחת כסף ממשרד האוצר, 300 מיליון שקלים, לשים 300 מיליון שקלים בשווי.

בצלאל סמוטריץ': אין בעיה לתת למי שהתחייב תוך שבע שנים להקים את הלול החדש.

בצלאל סמוטריץ': כרגע יש מכסות ועם זה שאני איש שוק חופשי, אני לא חושב שהכול דרך הכסף.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה אמצעי ייצור בהתיישבות ספר.

בצלאל סמוטריץ': אני בעד.

בצלאל סמוטריץ': המצב קיים היום.

בצלאל סמוטריץ': החקלאים קיימים, יש להם מכסות, ברוך השם הם מצליחים כלכלית, אני מאוד מקווה כך.

בצלאל סמוטריץ': אם אתם הולכים להגדיל כי המשק הישראלי צריך יותר ביצים, בסוף המכסות האלה הן משאב כלכלי, יש להן שווי, בסוף השוק סוחר בהן.

בצלאל סמוטריץ': ארבעה אחוזים היום שווים בין 200 ל-300 מיליון שקלים.

בצלאל סמוטריץ': בואו ניתן את ההגדלה הזאת למי שהתחייב לאיקס שנים לבנות את הלולים האלה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.

יעקב מרגי: הישיבה הבאה בנושא הזה תתקיים ביום רביעי הבאה בשעה 9:00 עד 11:00.

יעקב מרגי: תתכוננו.

יעקב מרגי: גם משרד החקלאות, גם שירותים וטרינריים, גם המועצה וגם המגדלים.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם.