ועדת משנה לשיפור מצבה של האוכלוסייה הבדואית בדרום, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-12-01 15:00

סעיד אלחרומי: אסלאמו עליכום, צוהרים טובים לכולם.

סעיד אלחרומי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המשנה לשיפור מצבה של האוכלוסייה הערבית-בדואית בדרום, ועדת משנה של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

סעיד אלחרומי: אנחנו שמחים היום לארח את הנהגת העיר רהט – את ראש העיר פאיז אבו סהיבאן ואת סגנו, עטא אבו מידעם, את מהנדס העיר והצוות.

סעיד אלחרומי: כמובן שאני מברך את חברי – דוקטור טיבי, ג'אבר עסאקלה ודוקטור יוסף ג'בארין שנוכחים בישיבה.

סעיד אלחרומי: אני מניח שגם אחר-כך יצטרפו חברים אחרים.

סעיד אלחרומי: אני מברך את האנשים שנמצאים אתנו בזום, אם זה אנשים שישתתפו מהעיר רהט או ממשרדי הממשלה השונים.

סעיד אלחרומי: אני אפתח ואומר שלעיר רהט ישנה חשיבות גדולה, גם ברמה של החברה הערבית בכלל וגם ברמה של הנגב.

סעיד אלחרומי: העיר רהט מונה היום כ-70,000 תושבים והיא העיר הגדולה, השנייה בגודלה, בנפת העיר באר-שבע – אהלן וסהלן סאמי – והחשיבות שלה גם כמובילה בקרב החברה הערבית-בדואית בדרום.

סעיד אלחרומי: אני רוצה להזכיר לכולם שהאוכלוסייה הערבית-בדואית בדרום מחולקת מבחינת הסטטוס שלה לשלושה חלקים: החלק הראשון זה הכפרים והערים שהוכרו על-ידי המדינה בשנות ה-70 ותחילת שנות ה-80, יש את העיר רהט ועוד שישה ישובים שהם שגב שלום, חורה לקיה, כסייפה, ערערה ושגב שלום כבר אמרתי.

סעיד אלחרומי: בנוסף, יש את שתי המועצות האזוריות – נווה מדבר ואל קסום – שיש בהן 11 יישובים שקיימנו את הישיבה הראשונה לגביהם, ואנחנו נמשיך גם בישיבת המשך.

סעיד אלחרומי: האוכלוסייה והקטגוריה השלישית היא הכפרים הלא-מוכרים בנגב, שמצבם ידוע לכולם וכל יום כמעט בכנסת אנחנו שמים אותם על סדר יומה של הכנסת.

סעיד אלחרומי: העיר רהט – עומדים בפניה אתגרים וחסמים להתפתחותה, בעיקר מבחינת התכנון ומבחינת מצוקת הזוגות הצעירים וגם מבחינת פיתוח כלכלי.

סעיד אלחרומי: פיתוח כלכלי, חברים, הוא מנוף לצמיחה של העיר.

סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים על 70,000 תושבים, ומובן מאליו שהעיר מתפתחת וישנו ריבוי טבעי גדול, כפי שידוע לכולם.

סעיד אלחרומי: היום, בישיבה, אנחנו נשמע את ראש העיר והצוות שלו, נראה מצגת של עיריית רהט ונשמע התייחסות של חברי חברי הכנסת.

סעיד אלחרומי: אחר-כך נשמע את משרדי הממשלה השונים, את רשות הבדואים, את מינהל התכנון ועוד גופים וננהל דיון שבסופו אנחנו רוצים לצאת בהחלטות ובמסקנות שייטיבו עם העיר רהט, ונרשום לנו מועדים לפיתוח של העיר לשיווק מתחמים מסוימים שנמצאים על סדר יומה של העירייה.

סעיד אלחרומי: אנחנו צריכים לחשוב ולהבין שללא פיתוח של רהט וללא מציאת פתרונות למצוקותיה של העיר רהט, לא תתקדם החברה הערבית-בדואית בדרום ולא יתקדם הנגב בכלל.

סעיד אלחרומי: אני מברך את חברת הכנסת סונדוס, אהלן וסהלן.

סעיד אלחרומי: אני מתכבד לבקש מראש העיר, פאיז אבו סהיבאן, להציג את הדברים של העיר וגם את המצגת שלהם.

סעיד אלחרומי: בבקשה.

פאיז אבו סהיבאן: תודה לך, אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

פאיז אבו סהיבאן: חברי חברי הכנסת, סגני ראש העיר, המהנדס, זה חשוב מאוד לדבר על העיר רהט, המטרופולין המשני לעיר באר-שבע.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו כבר עובדים על זה שרהט תהיה עיר מטרופולין משנית לעיר באר-שבע.

פאיז אבו סהיבאן: העיר, כמו שהזכיר היושב-ראש, מונה כ-70,000 תושבים ונותנת שירות לעוד 6,000 תושבים מסביבה.

פאיז אבו סהיבאן: העיר נמצאת באשכול סוציו-אקונומי 1 מבחינת כלכלה וגם אבטלה וגם אקדמיה.

פאיז אבו סהיבאן: לצערי, העיר היום – צריך לציין את זה, זה לא בושה ולא כלום – היא עיר אדומה.

פאיז אבו סהיבאן: יש בתוכה שלוש שכונות אדומות, מעל 15 מאומתים בכל שכונה.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו לא אפשרנו לעשות סגר ממוקד בשכונות האלה, זה היה מוסכם עם פיקוד העורף ומשרד הבריאות וגם עם משטרת ישראל.

פאיז אבו סהיבאן: העיר סובלת, דווקא בעידן הקורונה עכשיו, אחוז האבטלה גבוה מאוד ומגיע עד 40%.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו מדברים על למידה מרחוק – אז במערכת החינוך של רהט יש כ-25,000 תלמידים שרק ל-20% יש מחשבים.

פאיז אבו סהיבאן: אתמול התבשרנו והתחלנו לחלק 2,711 מחשבים, אני והשר יואב גלנט.

פאיז אבו סהיבאן: זה נותן מענה לחלק מהמצוקה שהעיר רהט סובלת ממנה הרבה שנים.

פאיז אבו סהיבאן: גם מערכת האינטרנט שם - -

יוסף ג'בארין: מה הצורך וכמה קיבלתם?

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו קיבלנו 2,711 מחשבים.

ג'אבר עסאקלה: וכמה חסרים?

פאיז אבו סהיבאן: זה 10% כמעט מסך כל התלמידים.

פאיז אבו סהיבאן: אני אגיד לך שיש לי עכשיו כמעט 70% מתלמידי רהט שאין להם מחשבים בבית, ואם יש מחשב אחד בבית אז למחשב הזה יש שלושה או ארבעה צרכנים בתוך הבית הזה.

פאיז אבו סהיבאן: לפעמים מורה שיש לו מחשב אחד בבית והוא צריך להעביר שיעור בזום והילדים שלו צריכים גם לקבל שיעורים בזום – אז תהיה בעיה.

פאיז אבו סהיבאן: אז המטרה שלנו, של כל הרשויות שנמצאות בסוציו-אקונומי 1 – לשלוח את הילדים לבתי הספר.

פאיז אבו סהיבאן: הילדים לא לומדים בבית.

פאיז אבו סהיבאן: אפילו אם יש לו מחשב בבית, המורה לא יכול לשלוט בו.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו מדברים על עיר שקפיצת הפיתוח שלה היא אדירה.

פאיז אבו סהיבאן: עכשיו אנחנו עובדים על ההרחבה של רהט במתחמים 9, 10, 11 ו-12.

פאיז אבו סהיבאן: העבודות התחילו רק לפני כמעט חודשיים.

פאיז אבו סהיבאן: הרשות היא שעובדת בפיתוח ולאחרונה אנחנו רואים קצב מהיר מאוד אבל המצוקה של העיר רהט זאת מצוקת הדיור.

פאיז אבו סהיבאן: רשות השירות לבדואים לא נותנת מענה לאנשים שנמצאים בקביעת בעלות, והמשא ומתן הוא איטי מאוד ולא כל-כך מתאים לעיר כמו רהט עם 70,000 תושבים.

פאיז אבו סהיבאן: לכן, התושבים נאלצים ומאיימים לפרוץ לשטחים ירוקים ושטחים ציבוריים, חלקם גם נאלץ לבנות בנייה בלתי-חוקית.

פאיז אבו סהיבאן: הוא רוצה לחתן את הבן אז הוא מוכן לבנות צריף או פחון בקומה שלישית למעלה, ויעשה לו מדרגות שיגיעו לקומה השלישית בפחון הזה.

פאיז אבו סהיבאן: שיתוף הפעולה בין הרשות לבין עיריית רהט בתחום הפיתוח הוא בסדר אבל מבחינת הסדרת השטחים וההתיישבות בתוך העיר הוא נמוך מאוד, נמוך מהציפיות שלנו.

פאיז אבו סהיבאן: אני רוצה גם להציג את העניין של חיבור רהט עם כביש 6 – החיבור הזה עדין לא זז ממקומו.

פאיז אבו סהיבאן: יש הסכם בין הרשות להתיישבות הבדואים לבין המשפחה.

פאיז אבו סהיבאן: ועוד פעם, המשא ומתן איטי מאוד, ההסדרה איטית מאוד והרשות מבקשת סיוע לפעמים ממני, כראש רשות וגם מחברי העירייה, לעזור להם במשא ומתן עם התושבים.

פאיז אבו סהיבאן: קוראים לה: הרשות להסדרת התיישבות הבדואים, והיא צריכה לקחת את זה על עצמם ולא אנחנו, כרשות.

פאיז אבו סהיבאן: אנחנו יכולים לעזור אבל אנחנו לא רוצים את כל העניין הזה על הכתפיים שלנו.

פאיז אבו סהיבאן: יש לי סדר יום ולפעמים אני גם נאלץ להטיל על אנשים בתוך העירייה לדבר אתם ולהציע להם הצעות אבל זה לא עונה בממדים של עיר כמו רהט.

פאיז אבו סהיבאן: יש לנו בהרחבה הדרומית, שאנחנו מדברים עליה – אנחנו מדברים על מתחם 9, 10, 11, 12, 13 ו-14 – אלה הרחבות ושכונות שכבר התחילו בהן עבודות הפיתוח אבל עדין אין לנו שיווק.

פאיז אבו סהיבאן: הובטח לי שהשיווק יהיה במרץ השנה, עוד ארבעה חודשים.

פאיז אבו סהיבאן: גם הובטח לי דרך המנכ"ל של משרד הכלכלה, דוד לפלר, שמשפחת אבו קוידר לא יעברו לרהט למתחם 11.

פאיז אבו סהיבאן: היה פרוטוקול בישיבה הזאת עם דוד לפלר שהבטיח לי שהם לא יעברו אלא רק תושבי רהט יגורו במתחם הזה כי התכנון של המתחם הזה שונה לגמרי מהתכנון של שאר השכונות.

פאיז אבו סהיבאן: המגרשים גדולים על-מנת לגרום לאנשים לעבור לרהט לכמעט דונם, 800 מטר ו-600 מטר ו-1,000 מטר לפעמים.

פאיז אבו סהיבאן: אז יש סיכום בעניין הזה אבל אנחנו צריכים לקבל סיכום עקרוני וחשוב מהרשות להתיישבות הבדואים על העניין של מתחם 11.

פאיז אבו סהיבאן: עוד פעם, המצוקה שלי בתור ראש רשות שעומדת לפתחי בכל יום ויום זה עניין הדיור.

פאיז אבו סהיבאן: הרשות להתיישבות הבדואים לא שיווקה מגרש אחד משנת 2007.

פאיז אבו סהיבאן: כמעט 13 שנים היא לא שיווקה מגרש אחד.

פאיז אבו סהיבאן: הם אמרו שזה יתחיל במרץ ואני לא רוצה להיות פסימי ולהגיד שזה עוד מרץ ועוד מרץ, עד שנתייאש.

פאיז אבו סהיבאן: אני שולח לפעמים לתושבים הודעות לקורונה אז אומרים לי: מה עם הדיור?

פאיז אבו סהיבאן: מה עם המגרשים?

פאיז אבו סהיבאן: אני שולח פרויקטים שאנחנו עושים כמו פתיחת היכל תרבות, פתיחת בריכה אז אומרים לי בחזרה: ראש העיר, מה עם המגרש?

פאיז אבו סהיבאן: מתי אנחנו נקנה מגרשים?

פאיז אבו סהיבאן: זאת הסוגיה הקשה של תושבי רהט.

פאיז אבו סהיבאן: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: תודה פאיז.

סעיד אלחרומי: אני אתן לעטא להגיד כמה מילים ואחר-כך לחבר הכנסת טיבי כי הוא צריך לצאת לישיבה אחרת.

סעיד אלחרומי: בבקשה, עטא, סגן ראש העיר.

עטא אבו מידעם: אני מודה לכם על הזימון, במיוחד על הנושא הכי מבוקש.

עטא אבו מידעם: כמו שאמר ראש העיר, פאיז אבו סהיבאן, הבעיה זו מצוקת הדיור.

עטא אבו מידעם: מי שהיה ממונה על ההנדסה בקדנציה שחלפה גם היה ממונה על התכנון – זה עבדכם הנאמן.

עטא אבו מידעם: ליוויתי את זה יחד עם ידידי שיושב לשמאלי כאן איברהם אבו סהיבאן, מהנדס העיר.

עטא אבו מידעם: אנחנו הובלנו את התכנון בדרום רהט, שהוא תכנון ותמ"לי, שעבר את כל הערכאות – מבחינת תכנון זה מאחורינו.

עטא אבו מידעם: יש לנו חסם אחד שנשאר בעניין התכנון והוא דווקא בצפון רהט, שזה עומק הבעיה בינינו לבין רשות הבדואים, שהציר שיכניס לנו הכנסות לעירייה בעתיד, שמוגדר כאזורי תעסוקה – דווקא שם יש התנגדות לתכנית הכוללנית של רשות הסדרת התיישבות הבדואים, שהם רוצים לצבוע את החלקה הזאת למעבר של עוד שבטים לצפון רהט.

עטא אבו מידעם: ראש העיר הזכיר את הבעיה - -

סעיד אלחרומי: איפה זה נמצא, עטא?

עטא אבו מידעם: זה נמצא מול דבירה, ליד זיאדנה.

עטא אבו מידעם: זה בצפון.

סעיד אלחרומי: מזרחית או מערבית לזיאדנה?

דובר: מזרחית לזיאדנה יש קרקע שהיא קרקע של המדינה, ואז כל קרקע של המדינה, הם מנצלים אותה להביא אנשים מחוץ לרהט לתכנן אותה.

דובר: לנו, לתושבי העיר, משאירים את הקרקעות עם תביעת הבעלות.

דובר: בגלל זה אין שוויון, ותביעת הבעלות תקועים כי אין הסדרה.

סעיד אלחרומי: טוב.

עטא אבו מידעם: זה החסם היחיד מבחינת תכנון.

עטא אבו מידעם: אני מקווה שנתקדם עם מינהל התכנון, אני לא יודע אם הם שומעים אותנו, כי אנחנו רוצים לקדם את תכנית 2040.

עטא אבו מידעם: בעניין הדיור – כמו שציינו וגם ראש העיר ציין – כמה שנעשה בעיר הזאת, לא נעשה כלום אם לא נביא חלקות אדמה לבנייה.

עטא אבו מידעם: מושג "יחידות דיור" הוא מושג בעייתי אצלנו.

עטא אבו מידעם: אנשים לא רוצים לשמוע את זה.

עטא אבו מידעם: אל תגיד לי 10,000 יחידות דיור, אל תגיד לי 20,000 יחידות דיור – זאת בעיית שיווק שהיא בעייתית, שזה קומות, כמה אנשים זכאים – זה נושא אחר לגמרי שאחר-כך נדבר עליו, כשנגיע לשלב השיווק.

עטא אבו מידעם: הבעיה כרגע היא פיתוח שיווק לו"ז.

עטא אבו מידעם: לא יכול להיות שבמודל של מתחם 6 שקרס, המדינה לקחה מהתושבים 75,000 שקל, שלקחו הלוואות מהבנקים, נשים מכרו זהב, הילוו אחד לשני בשביל להגיש בקשה – 75,000 שקלים לזוג.

עטא אבו מידעם: הכסף הזה שכב אצלם שנתיים, שלוש, ואולי גם סאמי ידידי ירחיב על זה כי אני לא רוצה לדבר על כל הבעיה, ואחרי שנתיים-שלוש מחזירים את הכסף בגלל שלא הצליחו להרים את השיווק במתחם 6.

עטא אבו מידעם: מתחם אחד מתוך כמה מתחמים.

עטא אבו מידעם: למה?

עטא אבו מידעם: כי הפיתוח לא התקדם.

עטא אבו מידעם: למה?

עטא אבו מידעם: כי יש חסמים בקרקע – יש אנשים שתופסים, יש טענת בעלות, יש - - - יש אנשים שיושבים שם 50 שנה.

עטא אבו מידעם: זה מודל אחד איך המדינה נפלה במתחם 6 שהוא 1,340 יחידות דיור, אחר-כך זה ירד, אחר-כך זה קוצץ ב-50% תפוס ו-50% לא תפוס.

עטא אבו מידעם: כרגע יש לנו קרקע נזילה, קרקע שהיא נקיה מכל חסם במתחם 11.

עטא אבו מידעם: טוב שראש העיר חושף לכם את ההתקדמות שהייתה לנו אחרי שזה היה בערכאות משפטיות – ההתקדמות מול משרד הכלכלה – מתחם 11 זה גאוות תושבי רהט כי לא יכול להיות שאנשים שוב יאמינו לרשות הבדואים, ואפילו אם יפתו אותם במקדמה של 25,000 ולא של 75,000 – לא יאמינו להם שיקבלו במתחמים 9, 10 ו-12 כי הם יודעים ורואים את החסמים שם, ולכן האדמה היחידה, הקרקע היחידה שאין עליה טענת בעלות ואין חסמים זה מתחם 11, של 2,400 יחידות דיור, וכמו שאמר ראש העיר – התכנון שונה קצת, מפתים אותם בגודל.

עטא אבו מידעם: לכן, יש כ-250 מגרשים שמורים לאבו קוידר.

עטא אבו מידעם: אני אומר שממשפחת אבו קוידר, וכמו שמובילים חברי בכנסת ובוועדת המעקב בנגב – כל כפר שמבחינה תכנונית אפשר לתכנן אותו על הקרקע – אדרבה, בבקשה, שיקבלו תכנון על הקרקע.

עטא אבו מידעם: אין דוגמה קלאסית מאשר 70% מאדמת אבו קוידר היא אדמת מדינה, ושם מינהל התכנון וכל מי שהתערב בנושא אמר שאפשר להקים שם יישוב.

עטא אבו מידעם: לכן, אנחנו רוצים לו"ז מסודר שיהיה אפשר להגיד לתושבי רהט מה התאריך שבו יתחילו לשווק להם מגרשים.

עטא אבו מידעם: אני מודה לכם.

עטא אבו מידעם: אני מקווה שנצא היום בבשורות טובות לתושבי רהט.

סעיד אלחרומי: אינשאללה.

סעיד אלחרומי: יישר כוח, עטא.

סעיד אלחרומי: תודה.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת דוקטור אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה חברי יושב-ראש הישיבה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

אחמד טיבי: אני מברך אותך על הישיבה הזאת, על התחלת עבודת ועדת המשנה החשובה בנושא החשוב של אחינו בדרום, האזור הכי ממודר והכי מופלה לרעה במדינה כולה.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את חברי, פאיז אבו סהיבאן, ראש העיר, את הסגנים עטא אבו מידעם וסאמי אבו סהיבאן.

אחמד טיבי: את מהנדס העיר איברהים אבו סהיבאן ואת סאמי אשווי – שלום.

אחמד טיבי: רהט היא הבירה של האוכלוסייה הבדואית בדרום – 70,000 תושבים – אבל היא רחוקה מהגדרה של בירה או של עיר עם תשתיות מודרניות.

אחמד טיבי: התשתיות לקויות, שירותים בהשוואה ליישוב יהודי קרוב – יש פער אדיר.

אחמד טיבי: אשכול סוציו-אקונומי 1, כמו שאמר ראש העיר.

אחמד טיבי: לא רק שיש 20% מחשבים או 70% מהתלמידים ברהט אין להם אלא שהתשתיות, מצוקת השיכון, זוגות צעירים ומה שדיברתם על הנושא החשוב ביותר שמופנה לכתובת של העירייה הוא הדיור.

אחמד טיבי: זה נושא שהוא כלל ארצי.

אחמד טיבי: כלומר, גם בגליל, גם במשולש, גם בערים המעורבות ובדרום – נושא תכנון ובנייה, דיור, הריסות בתים הוא אחד הנושאים החשובים יחד עם נושא האלימות והפשיעה.

אחמד טיבי: לאורך שנים אנחנו תמיד היינו קשובים לצרכים של רהט.

אחמד טיבי: אני זוכר שיחד עם חברי אוסאמה סעדי ואני, יזמנו, פעלנו ודחפנו הקמת לשכה של משרד הפנים, סיוע בבריכה ובקאנטרי, סיוע כספי, תקציבים, מבחני התיאוריה, לשכה להחזר מס הכנסה ולאחרונה נחנך בית משפט שרעי וגם אוסאמה היה שם, וזה לא מספיק.

אחמד טיבי: אני אומר שזה חלק קטן ממה שמגיע לעיר הזאת כי תושב רהט נוסע לבאר-שבע ורואה עולם אחר, תשתיות אחרות, תנאים אחרים.

אחמד טיבי: אנחנו כאן, כל חבריך – ג'אבר, יוסף, סונדוס ואני יחד עם חברינו סעיד, שעושה עבודה מצוינת בנושא הזה כנציג הרשימה המשותפת – מגויסים לשירות העיר רהט וכפרים לא מוכרים.

אחמד טיבי: אני מתנצל, אני יוצא לוועדת הכנסת.

סעיד אלחרומי: תודה, דוקטור טיבי.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: אדוני היושב-ראש, אדוני ראש העיר, המשלחת הנכבדה מעיריית רהט – אני חושב שרהט לא רק הבירה של האוכלוסייה הערבית בנגב אלא היא גם העיר השנייה בגודלה בנגב, אם אני לא טועה, נכון?

ג'אבר עסאקלה: אם מסתכלים על המצב שלה, אין תחום חיים שאפשר להסתכל ולהגיד: וואלה, המצב בתחום הזה הוא בסדר גמור.

ג'אבר עסאקלה: אין תחום חיים אחד שאפשר להגיד שמתפקד באופן מצוין.

ג'אבר עסאקלה: מבחינת בריאות – אנחנו בבעיה.

ג'אבר עסאקלה: מבחינת תעסוקה – עוני.

ג'אבר עסאקלה: בחינוך אנחנו בבעיה.

ג'אבר עסאקלה: בדיור אנחנו במצוקה אדירה שם, בנגב.

ג'אבר עסאקלה: ואז מה שקרה, המדינה הקימה עיר ושלחה אותה לנפשה, תסתדרו.

ג'אבר עסאקלה: הפכה להיות מין – סליחה על המילה, אני לא אוהב להשתמש בה – מין גטו.

ג'אבר עסאקלה: סוגרים את האנשים בתוך העיר ללא מקומות עסוקה, ללא שירותים, ללא תמיכה ממשלתית אז מה נהיה שם?

ג'אבר עסאקלה: מה אנחנו מקבלים?

ג'אבר עסאקלה: מקבלים עוני ואלימות ואנחנו בבעיה חברתית מאוד-מאוד קשה, לא רק ברהט אלא גם בערים אחרות.

ג'אבר עסאקלה: לכן, אני חושב שאחריותה של הממשלה לתמוך בעיר ממש.

ג'אבר עסאקלה: לקדם את כל תחומי החיים בעיר הזאת, ואנחנו בהובלת סעיד – אני חייב להגיד: סעיד, אתה עושה עבודה נהדרת בהובלה שלך – אנחנו אתך יד ביד, ומה שצריך מאתנו בכנסת ובוועדות מול הממשלה – אנחנו תמיד אתך.

ג'אבר עסאקלה: תודה.

סעיד אלחרומי: תודה, ג'אבר.

סעיד אלחרומי: דוקטור יוסף ג'בארין, בבקשה.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאני מברך אותך, כבוד יושב-ראש הוועדה החשובה, על היוזמה ועל הובלת העשייה בעיקר בנגב, שלדעתי ואני מניח שאתם גם שותפים לה, זה באמת האזור שאנחנו נדרשים להשקיע בו את מרב היכולות שלנו ואת האנרגיה שלנו בגלל הצרכים ההולכים וגוברים מצד אחד, ומצד שני בגלל כל מיני תכניות לפגוע בלשון המעטה בהתפתחות הטבעית ובזכויות של הציבור שלנו בנגב.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהמצוקות ששמענו אותן מראש העיר, מר אבו סהיבאן, וכן גם מסגן ראש העיר עטא אבו מידעם – באמת לא רק שהן מציגות את המצוקות של העיר רהט אלא שהן מציגות את המצוקות ככלל של היישובים הערביים שלנו, אבל המצוקות הללו מחריפות עוד יותר ברהט, גם בגלל הגידול הטבעי וגם בגלל המעבר של התושבים לגור שם וגם בגלל שמדובר בעיר שנותנת שירות לכלל האוכלוסייה הערבית בנגב.

יוסף ג'בארין: ולכן, אין ספק שזה מחייב התייחסות מיוחדת, וחשיבות הדיון הזה היא במעקב שאנחנו נעשה אחר-כך.

יוסף ג'בארין: אני מציע לחברי סעיד, שבסיכום של הדיון, בגלל דיונים אחרים שמתקיימים לא נוכל להישאר לכל הדיון – אם תוכל לחלק את העבודה עלינו, שכל אחד מחברי הכנסת ייקח נושא ויקדם אותו, וכך תהיה חלוקת עבודה.

יוסף ג'בארין: אני לרשות

יוסף ג'בארין: כם בכל מה שקשור לתחום החינוך, לתחום הילדים במצוקה והנוער – אם יש צורך נקיים גם ישיבה אצלי, בוועדה לזכויות הילד, וככה גם נוכל להבטיח את הקיום המתמשך והנוכחות המתמשכת של הנושאים האלה.

יוסף ג'בארין: אז הזכרתי את ראש העיר ואת עטא, אז בסוף אמשיך ואודה גם לסאמי אבו סהיבאן ולאיברהים מהנדס העיר – תודה.

יוסף ג'בארין: תמיד טוב ותמיד מחמם את הלב לראות אתכם כאן.

סעיד אלחרומי: תודה.

סעיד אלחרומי: חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, חברנו סעיד.

סונדוס סאלח: ברוכים הבאים כבוד ראש העיר, סגנים, עטא המהנדס וכל האורחים הנכבדים.

סונדוס סאלח: תודה רבה לכם שאתם כאן וגם כשאתם שם ומייצגים ופוגשים את האתגרים הכי קשים ומנסים בכל זאת לעזור לאנשים.

סונדוס סאלח: סעיד, הקמת הוועדה הזאת היא צעד מאוד חשוב על-מנת להביא תמונת מצב של מה שקורה שם בפועל לכאן, למקבלי ההחלטות, ולהשפיע על מקבלי ההחלטות ועל החקיקה ועל התקנות ועל התכניות הממשלתיות כי כאן יתקבלו ההחלטות, ואנחנו רוצות ורוצים לשנות את המציאות.

סונדוס סאלח: האם המציאות בחברה הערבית בכלל היא קשה ומאתגרת ברהט ובנגב כלל?

סונדוס סאלח: זאת מציאות קשה מאוד-מאוד ודורשת מאמצים רבים יותר.

סונדוס סאלח: כולנו ברשימה המשותפת, כל הרשימה המשותפת מגויסת לאנשים שלנו ברהט, למנהיגים שם, למקבלי ההחלטות.

סונדוס סאלח: לתלמידים, לתלמידות, לילדים ולילדות, למורות ולמורים, לכל המערכות שם כי אנחנו יודעות ויודעים היטב כמה אתם זקוקים לתמיכה הזאת, לעזרה הזאת, וכמה מגיע לכם.

סונדוס סאלח: יש לתלמידים פוטנציאל גדול מאוד.

סונדוס סאלח: אני פגשתי תלמידים, פגשתי תלמידות, פגשתי מורים ומורות למופת, הם מדהימים, הם מקסימים.

סונדוס סאלח: פשוט שם הפוטנציאל לא בא לידי ביטוי כי יש מדיניות שמפלה אותם, יש מדיניות שמקשה על התלמידות והתלמידים להתקדם.

סונדוס סאלח: בשאילתה שהגשתי הבנתי שיש שם בעיה גדולה של נשירה של תלמידים הנושרים מבתי הספר, במיוחד התלמידות – 70% מהתלמידות הנושרות במחוז דרום ממשרד החינוך הן תלמידות מהנגב.

סונדוס סאלח: הן לא בוחרות לצאת מבית הספר, הן נאלצות לעזוב את בית הספר ולא להמשיך את הלימודים בגלל המצב הפוליטי המורכב, בגלל המצב הכלכלי המורכב, בגלל המצב החברתי המורכב, במיוחד בעידן הזום והלמידה מרחוק והעבודה מרחוק, ראינו שיש אפליה כפולה בגלל מחסור בתשתיות האינטרנט והחשמל, שכולנו בחברה הערבית שילמנו על זה מחיר כבד מאוד אבל בנגב שילמו מחיר כפול ומכופל - -

קריאה: את המחיר תמיד משלמים - - -

סונדוס סאלח: נכון.

סונדוס סאלח: הפערים האלה נחשפו והועמקו.

סונדוס סאלח: אני מסכימה עם חברי דוקטור יוסף ג'בארין – אנחנו כאן לרשותכם.

סונדוס סאלח: אנחנו, כל אחד בתחום שלו, נרצה ורוצים לעזור כמה שאפשר ולמלא את התפקיד שלנו, וחובתנו לייצג את אנשי רהט והנגב בכלל, ולהתקדם בתכניות שיסייעו בכל התחומים.

סונדוס סאלח: תודה רבה לכם.

סעיד אלחרומי: תודה, סונדוס.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים לשמוע את סאמי בכמה משפטים ואת איברהים, אם יש לך מה להגיד.

סעיד אלחרומי: אחר-כך נעבור לרשות הבדואים ולמינהל התכנון כי אנחנו רוצים לקבל תשובות.

סעיד אלחרומי: אחר-כך נפתח את הדיון לחברים אחרים ונתכנס.

סעיד אלחרומי: אנחנו חייבים עד ארבע לסיים את הישיבה, ולכן אני מבקש שנתכנס גם בנושא הדיון וגם להצגת פתרונות.

סעיד אלחרומי: בבקשה סאמי אבו סהיבאן, סגן ראש העיר.

סאמי אבו סהיבאן: שוקראן סעיד, חבר הכנסת ויושב-ראש הוועדה.

סאמי אבו סהיבאן: תחילה ברצוני להודות לכם על זה שאנחנו מציפים את הבעיות של רהט.

סאמי אבו סהיבאן: אנחנו לראשונה הצגנו את הבעיה של בעיית הדיור ברהט בבתי המשפט, והייתה עתירה בעניין ביטול שיווק מתחם 6, ששווק לפני שנתיים וחצי, ואני עצמי גם שילמתי מקדמה ואני מחכה כבר 15 שנה לקנות - -

סעיד אלחרומי: אתה, עצמך?

סאמי אבו סהיבאן: אני עצמי מחכה כבר 15 שנה.

סאמי אבו סהיבאן: שילמתי בפעם הראשונה מקדמה ב-2006, בחודש ספטמבר.

סאמי אבו סהיבאן: אחר-כך הייתה הבטחה לחכות למתחם 6 וחיכינו לזה כמעט 10 שנים.

סאמי אבו סהיבאן: שווק מתחם 6 ושילמתי מקדמה של 75,000 שקל הפעם ובסופו של דבר בוטל שיווק מתחם 6, בטענה שאי אפשר לפתח את המתחם כי יש אנשים שגרים שם.

סאמי אבו סהיבאן: לצערי, אני רואה שהגוף האחראי על שיווק המגרשים נמצא בניגוד עניינים מובהק – אנחנו כבר מיושבים.

סאמי אבו סהיבאן: אנחנו אנשים שכבר מתיישבים בעיר, וכל מטרתה של רשות הבדואים היא להביא אנשים מהפזורה וליישב אותם בכפרים המוכרים או העיר רהט.

סאמי אבו סהיבאן: כל מה שבראש מעיינם זה כמה אנשים – אנחנו רואים את זה גם בישיבות – מתחם 10 למשל, שקיימנו כמה ישיבות עם הרשות, אנחנו מרגישים שכמעט 70% מהמתחם כבר שווק ואנחנו לא יודעים על כך כלום למרות שבהחלטת - -

סעיד אלחרומי: למי שווק, סאמי?

סאמי אבו סהיבאן: כנראה שווק לאנשים מהפזורה או - -

קריאה: הסדרה חיצונית.

סאמי אבו סהיבאן: - - אז למרות החלטת בית המשפט שעיריית רהט צריכה להיות שותפה בשיווק, אנחנו מעודכנים בעדכונים שלא משווקים יחידות דיור צמודות קרקע כי כנראה כבר שווקו, ואנחנו תוך שלושה חודשים יוצאים לשיווק של בנייה רוויה.

סאמי אבו סהיבאן: זה דבר שלא יעלה על הדעת, ואנחנו מבקשים מחברי הכנסת, נציגינו בכנסת, להציף את הדבר הזה כמה שיותר.

סאמי אבו סהיבאן: הבעיה הקשה ביותר כבר 15,16 שנה זה בעיית הדיור.

סאמי אבו סהיבאן: כמה תקציבים נשפכו, כמה אנשים רוצים חלקת אדמה לגור עליה.

סאמי אבו סהיבאן: כופים על אנשים לעבור על החוק, לבנות באופן בלתי חוקי כי אנחנו מכירים את המציאות בנגב – אף אחד לא ירצה לרכוש בכפרים אחרים או ביישובים אחרים.

סאמי אבו סהיבאן: מכירים גם את המסורת ביישובים האלה.

סאמי אבו סהיבאן: השכונות מחולקות למשפחות וצריך להכיר במציאות הזאת ולגבי שיטת השיווק – העירייה צריכה להיות שותפה בעניין השיווק.

סאמי אבו סהיבאן: תודה לכם.

סעיד אלחרומי: תודה, סאמי.

סעיד אלחרומי: איברהים, רצית להגיד משהו לפני שאנחנו פונים לרשות הבדואים?

עטא אבו מידעם: אני אזכיר רק משהו – בתכנון אנחנו גם לקחנו בחשבון את אלה שקשה להם, אפילו אם תיתן להם קרקע בעלות אפס וגם פיתוח בעלות אפס – יהיה להם קשה לבנות.

עטא אבו מידעם: לקחנו בחשבון וצבענו שטח שהוא גם לדיור ציבורי בעלות – יש לנו הרבה משפחות שנמצאות בשטח ציבורי כמו שאמר ראש העיר, והאנשים האלה עד עכשיו חיים בצריפים.

עטא אבו מידעם: אנחנו רוצים גם את אלה, לתת להם - -

סעיד אלחרומי: אנשים קשי יום.

סעיד אלחרומי: אוקי, זה הכיוון.

סעיד אלחרומי: אני רוצה לפנות ליובל תורג'מן.

פאיז אבו סהיבאן: סעיד, רק הערה: אני לפעמים נאלץ להחזיר כסף למשרד האוצר בגלל שאנשים גרים על שטח שאני אמור לבנות עליו גן ילדים.

סעיד אלחרומי: לצערי הרב.

סעיד אלחרומי: אני רוצה לפנות ליובל תורג'מן מרשות ההסדרה, סמנכ"ל אגף הסדרה.

יובל תורג'מן: צוהרים טובים לכולם.

יובל תורג'מן: אני משתתף בברכות לישיבה החשובה הזאת.

יובל תורג'מן: רהט זה נושא חשוב, מרכזי, שמצריך ומצדיק השקעה, כמו שאתה כרגע מוביל.

יובל תורג'מן: אני מסכים שרהט היא "עיר קטר", עיר מובילה בנגב בכלל, בחברה הבדואית בפרט.

יובל תורג'מן: יש לי הערכה גדולה מאוד לראש העירייה, פאיז אבו סהיבאן ולצוות העירייה שנמצא גם בדיון אתכם.

יובל תורג'מן: אנשים מאוד רציניים שמובילים לא רק את העיר אלא גם את הדברים עכשיו, בשנה האחרונה, של משבר הקורונה כמו שראש העירייה ציין.

יובל תורג'מן: בשנים האחרונות – אני אנסה להתייחס לנקודות שעלו כאן, כולן - -

סעיד אלחרומי: יובל, ברשותך, קיבלתי מסמך מפורט מהרשות.

סעיד אלחרומי: אשמח שתיתן לנו סקירה כללית ותתייחס גם לנקודות שהם העלו, אם אפשר.

יובל תורג'מן: אני כמובן לא הולך לקרוא את המסמך הזה, אני אגיד באופן כללי: הרשות נמצאת בשנים האחרונות במלכוד עם העיר רהט, הרבה מעבר למקומות אחרים בנגב, גם בהיבט התכנוני.

יובל תורג'מן: בשלוש-ארבע שנים האחרונות תוכננו שם קרוב ל-27,000 יחידות דיור.

יובל תורג'מן: אני יודע גם שעטא אומר:

יובל תורג'מן: אל תדברו אתי על מספרים ואני מסכים אתו, הוא רוצה לראות בעיניים מגרשים אבל יש פה תכנון עצום של 27,000 יחידות דיור.

יובל תורג'מן: ממש פיתוח בעלות של הזמנות בשטח כבר, של מעל מיליארד שקל, שכלים עובדים היום במתחמים.

יובל תורג'מן: מי שייסע היום ברהט ויסתכל דרומה ממתחם 6 – יראה שם פיתוח של מאות ואלפי מגרשים שנמצאים היום בתהליך פיתוח.

יובל תורג'מן: זה לא סיפורים.

יובל תורג'מן: אני אגיד עוד דבר שחשוב שתבינו - -

סעיד אלחרומי: יובל, באיזה מתחמים מתבצעת עבודה עכשיו?

יובל תורג'מן: אנחנו עובדים עכשיו במתחמים 10, 11, 12, ו-13.

יובל תורג'מן: חוץ מזה, עובדים בשכונות 9 ו-10, כרגע משלימים שם את העבודות וזה המאמץ העיקרי של הפיתוח.

יובל תורג'מן: כל החלק הדרומי של העיר רהט – וגם מתחם 6, גם כן עובדים בו היום - -

עטא אבו מידעם: ב-10 עובדים?

עטא אבו מידעם: ב-11 עובדים?

יובל תורג'מן: כן, ב-10 עובדים וגם ב-11.

עטא אבו מידעם: ב-10 לא עובדים.

עטא אבו מידעם: ב-11 יש לך את המכלאות שעדין לא פינינו ביחד שתופסות 50% מהשטח של 10, שהוא ריש כזאת, שמשלים את שטח 10 ושכן של שטח 11.

עטא אבו מידעם: הוא לא מי יודע מה מתחם...

יובל תורג'מן: עטא, חבל, כדי שיהיה דיון אפקטיבי פה, אם תרצה תתייחס אחרי שאני אדבר בבקשה.

יובל תורג'מן: במתחם 10 יש קטע שיש בו מכלאות, אתה צודק, אותו אנחנו לא מפתחים אבל חוץ מקטע המכלאות מפתחים את כל שטח התכנית וזה מרבית השטח, וכולו נמצא בפיתוח עכשיו.

יובל תורג'מן: במתחם 11 – גם מפתחים אותו כולל אזורים ב-12 ו-13.

יובל תורג'מן: אני חושב שבסוף, אם הוועדה – ואני מצטרף להמלצה שיושב-ראש הוועדה יוביל אחר-כך סיור בעיר רהט ולבוא לראות את הדברים בעיניים.

יובל תורג'מן: לבוא לפגוש את השטח, ואנחנו נשמח מאוד אם יהיה כזה סיור בהקדם.

יובל תורג'מן: מרבית העבודות של הפיתוח והתכנון בעיר רהט הן באדמות מדינה ולא בתביעות בעלות.

יובל תורג'מן: הדבר הזה מאפשר ניצול יותר אפקטיבי של השטח שכן מקומות אחרים שנמצאים בתביעות בעלות – האישור תקוע.

יובל תורג'מן: אפשר לראות את זה בכסייפה, בלקיה.

יובל תורג'מן: יש מקומות שבהם רוב השטח ביישוב הוא קרקע בתביעת בעלות והניצול שלו הוא חלקי מאוד והוא בעייתי.

יובל תורג'מן: רהט היא אדמת מדינה ברובה, היא עיר מטרופולין והתכנון שם בצפיפות גבוהה.

יובל תורג'מן: יש שם היום בניינים של ארבע, חמש קומות והדבר הזה משפיע במידה רבה על היכולת להיכנס ולקבל בסוף מגרש צמוד קרקע פרטי – אין הרבה כאלה.

יובל תורג'מן: זה יתרון-חיסרון של מקום גדול.

יובל תורג'מן: בכל מקום שאנחנו יכולים להעביר עבודה לעירייה – אנחנו עושים את זה.

יובל תורג'מן: יש 30 מיליון שקל הזמנות עבור העירייה שתנהל אותם בפרויקטים כאלה ואחרים.

יובל תורג'מן: הייתה שם יתרה גדולה מאוד, בתוך התקציב הזה.

יובל תורג'מן: איפה שאנחנו מזהים שיש יתרון או שזה נכון יותר שהרשות תקדם בעצמה פרויקט, אז אנחנו שמחים על זה מאוד, ואיפה שלא – אנחנו בעצמנו עושים, מקדמים.

יובל תורג'מן: יש חברות מנהלות, קבלני ביצוע והעסק עובד בצורה די טובה.

יובל תורג'מן: אני רוצה להגיד מילה על מתחם 6, ברשותכם – זו סוגיה מאוד מורכבת.

יובל תורג'מן: אנחנו התחבטנו והתלבטנו בה רבות.

יובל תורג'מן: שיווקנו במתחם 6 כ-900 יחידות דיור.

יובל תורג'מן: שילמו פי שתיים מבקשים.

יובל תורג'מן: אנחנו ניסינו לעשות הכי טוב שאנחנו יכולים - -

סעיד אלחרומי: יובל, כמה יחידות דיור במתחם 6 וכמה מגרשים?

סעיד אלחרומי: אתם יכול לעשות לי סדר בנושא?

יובל תורג'מן: כן.

יובל תורג'מן: במתחם 6 שיווקנו 900 אבל בפועל, במתחם עצמו קיימים 365 מגרשים עם קרוב ל-1,400 יחידות דיור.

יובל תורג'מן: המגרשים שם, חלקם עם ארבע וחלקם עם שמונה יחידות דיור.

יובל תורג'מן: אז כמו שאמרתי זה 1,400 יחידות דיור במגרשים.

יובל תורג'מן: אנחנו שיווקנו רק 900 מהסיבה שחלקים גדולים משטח התכנית, המתחם, תפוסים בפועל על-ידי משפחות – משפחת א-תאיגה, משפחת אל-בחירי וגם המשפחה של סאמי, שאמורים לעבור למתחם 4.

יובל תורג'מן: כל המשפחות שנמצאות שם זה תושבי רהט.

יובל תורג'מן: אמנם הם פזורה, זה נכון, אבל זה תושבי רהט.

יובל תורג'מן: יש שם אנשים מהמשפחה הזאת שהם גם חברי מועצה ברהט.

יובל תורג'מן: זה אנשים מאוד מכובדים ומאוד רציניים אבל הם חיים בפזורה של רהט.

יובל תורג'מן: כשמדברים על הסדרת הפזורה ברהט - -

סעיד אלחרומי: - - - של מצוקת דיור של אנשים - - - אבל יובל, תחתור לסיכום.

סעיד אלחרומי: אני רוצה התייחסות גם לגבי זיאדנה, השטח שמזרחית לזיאדנה ותישאר אתנו אחר-כך בזום, אנחנו נחזור אליך.

סעיד אלחרומי: בבקשה, יובל.

יובל תורג'מן: אז במתחם 6 אנחנו נאלצנו להחזיר את המקדמות ולבטל את השיווק אבל במקביל, חשוב שתכירו וכולם יודעים את זה פה מרהט, שאנחנו נמצאים במאמץ פיתוח גדול מאוד במתחם 6 היום.

יובל תורג'מן: אנחנו מפתחים שם היום כדי לשווק את זה כבר בשנה הבאה, ולשווק את זה אחרי שיש פיתוח ואחרי שהצלחנו להסדיר ולהגיע להסכמות עם משפחות, כמו שאמרתי – א-תאיגה, אל-בחירי.

יובל תורג'מן: יש שם משפחות שגרות שם הרבה מאוד שנים ומקבלות מגרשים בחינם מהמדינה והם צריכים להסדיר את ההתיישבות שלהן.

יובל תורג'מן: חוץ ממתחם שש, בחלק הצפוני, משפחת זיאדנה – גם מצפון אליהם וגם ממזרח אליהם, יש שם אדמות מדינה שנכון, מתכננים אותן גם עבור אוכלוסייה שאמורה להגיע מחוץ לרהט.

יובל תורג'מן: אגב, אבו-קוידר והאוכלוסייה הזאת, זה המקרים היחידים הבודדים שאנחנו מתכננים להביא אוכלוסייה שלא מקבלת שירותים היום ושייכת היום לעיריית רהט.

יובל תורג'מן: כל האוכלוסייה, כל הפזורה שאנחנו מסדירים בתוך רהט זה אוכלוסייה ששייכת לרהט היום.

יובל תורג'מן: התכניות הצפוניות, באזור זיאדנה, זה תכניות שאנחנו מקדמים אותם בשיתוף פעולה עם אוכלוסייה נוספת אחרת.

יובל תורג'מן: זה נכון, כמו שסאמי אומר, שיש פה איזה סוג של מתח או שצריך לבחור בסוף – יש אוכלוסייה שגרה היום בפחון בלי שירותים בכלל באזור דודאים, והילדים גם לא לומדים שם.

יובל תורג'מן: האוריינטציה שלהם היא לרהט, המשפחות שלהם ברהט, אז זה לא נכון להסדיר אותם בעיר רהט?

יובל תורג'מן: יעלה על הדעת שלא נסדיר אותם בכלל?

יובל תורג'מן: אנחנו נסדיר אותם.

סעיד אלחרומי: יובל, זאת נקודה בנושא האכלוס של כפרים לא מוכרים מחוץ לרהט ברהט – אני חושב שזאת נקודת מחלוקת אבל תישאר אותנו.

עטא אבו מידעם: תשאל אותו לגבי המקום הצפוני, שהוא דיבר עליו - האם זה נכון שהם מתכננים ודיברו עם משפחת עוגבי ואל-אסייבי, לא אלה שאמרת בדודאים – האם זה נכון שאתם מדברים להסדיר אותם צפונית לזיאדנה?

סעיד אלחרומי: עטא, בבקשה.

סעיד אלחרומי: יובל, אני אתן לך להתייחס אחר-כך לסוגיה הזאת.

סעיד אלחרומי: ברור שהעמדה שלנו היא שרהט קודמת לכל.

סעיד אלחרומי: מצוקת הדיור והריבוי הטבעי ברהט וצעירי רהט קודמים לכל.

סעיד אלחרומי: אני רוצה לפנות למינהל התכנון – דוקטור יובל קרפלוס - -

יובל תורג'מן: ברשותך, חבר הכנסת סעיד אלחרומי, אם אפשר להשלים עוד שני משפטים.

סעיד אלחרומי: בבקשה.

יובל תורג'מן: אנחנו מתכננים בשנים הקרובות, וזה החל משנה הבאה, השנה הקרובה, לשווק עוד 2,500 יחידות דיור.

יובל תורג'מן: יש לנו תכנית עבודה מפורטת לאיזה מגרשים, באיזה שכונות ובאיזה מתחמים – 2,500 יחידות דיור החל מהשנה הקרובה.

סעיד אלחרומי: יובל, אני רוצה לחזור אליך לפני סוף הדיון אבל תרכז לי לוחות זמנים בתאריכים בנושא השיווק של המגרשים ויחידות הדיור.

סעיד אלחרומי: אני אחזור אליך, תישאר אתנו בזום.

סעיד אלחרומי: אני פונה לדוקטור יובל קרפולוס ממינהל התכנון, אתנו?

סעיד אלחרומי: שלום אדוני.

יובל קרפלוס: כן, תודה רבה.

יובל קרפלוס: שלום לך, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: דוקטור קרפלוס, אין ספק שאתה יודע ואתה מבין שרהט היא עיר מאוד חשובה בנגב, והתפתחותה והתכנון הוא מנוף לצמיחה הכלכלית של העיר.

סעיד אלחרומי: אנחנו מזהים שכל התכנון הוא למגורים.

סעיד אלחרומי: אני לא שמעתי התייחסות להתפתחות כלכלית לאזור של פיתוח עסקים בעיר.

סעיד אלחרומי: בבקשה.

יובל קרפלוס: שלום לכולם, לכל הנמצאים ולחברי הוועדה.

יובל קרפלוס: רהט, אמרת בצדק, היא עיר חשובה, היא עיר המטרופולין השנייה בחשיבותה במחוז הדרום.

יובל קרפלוס: מינהל התכנון רואה חשיבות רבה מאוד בפיתוח כלכלי-חברתי, מענה לפתרונות צרכי הדיור והאחרים של תושבי העיר והסביבה.

יובל קרפלוס: העיר רהט היא העיר הראשונה או היישוב הבדואי הראשון במחוז שמינהל התכנון הקצה תקציב של מיליונים לקידום תכנית מתאר כוללנית והעמיד לשם כך את אחד מצוותי התכנון הטובים בארץ, שיחד עם הנהגת העיר וועדת היגוי שבראשה עמד מינהל התכנון, מנהל המחוז וחברים ממשרדי הממשלה השונים, קדמו תכנית שמאפשרת קיבולת יעד של 160,000 תושבים ברהט.

יובל קרפלוס: אנחנו עומדים היום על כ-77,000 ומדברים על למעלה מכפול מכלל התושבים.

יובל קרפלוס: מדובר בתכנית מיוחדת, חשובה, שנותנת מענה לכלל צרכי התעסוקה, צרכי המסחר, התחבורה, הפיתוח של השטחים הירוקים והפארקים והשכונות – כל אלה במסגרת אחודה של תכנית כולל תשתיות ביוב ומים, שהתכנית הזאת נידונה בוועדה המחוזית, והוועדה המחוזית רק לאחרונה החליטה להפקיד את התכנית.

יובל קרפלוס: התכנית עכשיו נמצאת בפני תקופת הפקדה ואנחנו מקווים שממש בהקדם היא תוכל לבוא גם לכלל אישור.

יובל קרפלוס: התכנית הזאת היא תכנית מאוד חשובה בשיתוף ציבור, בשיתוף העיר רהט ומדברת על תוספת שטחים לפיתוח לעיר גם בחלק הדרומי – דרום-מערב רהט, אחרי שכונות ההרחבה, מתחם ב', וגם בתווך שבין שכונת זיאדנה בצפון ושכונות אל הוזייל באזור המערבי, הכניסה של העיר.

יובל קרפלוס: מעבר לתכנית המתאר, שבאמת נותנת לנו מסגרת של הרבה מאוד שנים קדימה לפיתוח, שקובעת שטח נרחב כשטח תעשייה לעיר, קובעת את מאפייני המסחר.

יובל קרפלוס: אנחנו רק לאחרונה החלטנו להפקיד ביוזמה של רשות הבדואים יחד עם לשכת התכנון והעיר רהט תכנית שמאפשרת מימוש שירותים או מימוש שימושי תיירות בעיר.

יובל קרפלוס: יעידו פרנסי העיר שהנושא של תיירות וביקורים קורים בעיר הזאת, ויש סדנאות בישול, יש אירוח וכל מיני דברים שנעשים היום במסגרת אזורי המגורים שלא מוסדרים.

יובל קרפלוס: קשה להם להוציא רישיון עסק, קשה להם לקבל הכרה ועידוד של המדינה מבחינת תקציבים, תקציבי שיווק, ואנחנו עכשיו מקדמים את התכנית הזאת בקצב על-מנת לאפשר גם אירוח מסורתי-יומי, גם הלנה בלילה.

יובל קרפלוס: מעבר לתכניות, בין אם דובר על התכניות בכניסה ליישוב, של קבוצות אל הוזייל ובין אם מדובר על התכניות הות"ליות שאושרו, שכונת זיאדנה תעלה לאישור לאחר הליך התנגדויות ואחרות.

יובל קרפלוס: כל המהלך הזה בא לתת מענה מלא וכולל יחד עם רשות הבדואים, יחד עם יזמים פרטיים שמגישים הרבה מאוד תכניות בתחום העיר וגם יחד עם תכניות שהעיר עצמה יוזמת ומלווה או מובילה כמו התכנית לעיבוי זכויות, שמאפשרת לזכויות במגרשי מגורים קיימים לתושבים, להוסיף עוד מבנים, להוסיף עוד יחידות דיור, ככל שהם נדרשים לכך ולקבל היתר ולא להסתכן בהליכי פיקוח ואחרים.

יובל קרפלוס: אז בהחלט – לשכת התכנון ומינהל התכנון רואים חשיבות רבה מאוד בפיתוח העיר.

יובל קרפלוס: תומכים במהלכים התכנוניים ומנהלים חלק מהם, גם בהיבטי התעסוקה, המסחר והתעשייה וגם בהיבטי המגורים.

סעיד אלחרומי: יובל, אתה יכול להגיד לי אחוז מסוים – יש לך נתון לגבי שטחי מסחר ותעסוקה מתכנית המתאר של העיר רהט?

סעיד אלחרומי: תכנית המתאר העדכנית?

יובל קרפלוס: בתכנית המתאר הכוללנית אנחנו מאפשרים בסך הכל – אם אנחנו לוקחים את כל השטחים ותזכרו – חלק מהשטחים הם שטחים שעליהם יש תביעות בעלות ולכן המימוש שלהם הוא יותר קשה.

יובל קרפלוס: זה לא מימוש בלתי אפשרי אבל אזור התעשייה אל-פיניש, ואנשים שרשות הבדואים נתנה היום הסדרים כאלה ואחרים ויש עוד אזורים - -

סעיד אלחרומי: אבל יובל, אזור תעשייה אל-פיניש זה בכניסה המזרחית מצד ימין?

יובל קרפלוס: יותר צפונה, כן, לאורך כביש 6, נכון מאוד.

יובל קרפלוס: אז בסך הכל אם אנחנו מדברים על שטחי תעסוקה, תעשייה ומלאכה – בערך מיליון וחצי מטר רבוע, שזה כמות אדירה של שטחים שנעשתה במיוחד במטרה לראות איך העיר הזאת מתעצמת ומשגשגת עם שטחים נלווים, ובהחלט אנחנו רואים את התכנית שרהט מובילה עכשיו, של הרחבת שטחי התעשייה של עידן הנגב ושטחים נוספים שהם חטיבות קרקע משמעותיות – 25 דונם, כי מפעלים גדולים, להביא אותם לנגב, הם צריכים את הקרקע, הם צריכים את השטח.

יובל קרפלוס: זה לא מפעלים של דונם אחד או שניים.

יובל קרפלוס: רהט היא המקום שיכול להזמין ולהיות מוקד משיכה לאותם מפעלים, ותראו את ההצלחות שיש עד היום בנושא הזה – זה ליד תחנת רכבת על כביש 6 – רהט יש לה את כל התנאים לשגשג מבחינת הנושא של מסחר, תעשייה, מלאכה ותעסוקה.

סעיד אלחרומי: תודה, יובל.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים לחזור שוב אליך, יובל תורג'מן, לגבי החיבור של כביש 6 – יובל, אתה אתנו?

סעיד אלחרומי: ראש העיר העלה סוגיה של תביעת בעלות, שיש הסכם לגביה ומעכבת את החיבור לכביש 6 מהצד המזרחי של העיר.

סעיד אלחרומי: אתה יכול לעדכן אותנו מה הסטטוס עכשיו?

יובל תורג'מן: כן.

יובל תורג'מן: הפשרת קרקע לתביעה הזאת אושרה במועצת המינהל בשנה שעברה.

יובל תורג'מן: אנחנו באזור חודש יולי קיבלנו אישור אחרון של רשות מינהל מקרקעי ישראל לקדם את הפשרה הזאת.

יובל תורג'מן: זו לא פשרה פשוטה, היא מאוד מורכבת, ואנחנו עבדנו על ההסכם עם המשפחה.

יובל תורג'מן: איברהים, מהנדס המועצה, היה שותף מאוד חשוב לסוגיה ועזר מאוד, ואנחנו ממתינים היום לאישור של החשכ"ל ורמ"י על ההסכם.

יובל תורג'מן: ברגע שנקבל אישור שלהם, אפשר להוציא אותה לפועל באופן מהיר מאוד.

סעיד אלחרומי: תודה יובל, אני אחזור אליך.

סעיד אלחרומי: אני רוצה לעבור לשירה תם מהלשכה המשפטית של רשות מקרקעי ישראל.

סעיד אלחרומי: את אתנו?

שירה תם: כן.

סעיד אלחרומי: אז יובל תורג'מן הרים להנחתה לגבי הסיכום – הרמקול אצל מפגין.

סעיד אלחרומי: אני מקווה שהוא נרגע עכשיו.

סעיד אלחרומי: את שומעת אותי?

שירה תם: אני לא שומעת.

שירה תם: יש רעשים כשאני מדברת?

סעיד אלחרומי: אז יובל תורג'מן אומר שההסכם אושר על-ידי מועצת – לגבי החיבור לכביש שש, אם את שומעת אותי.

סעיד אלחרומי: .. טוב, החברים שלנו, אנחנו יכולים...

סעיד אלחרומי: אולי תגידי מילה שנבין מה...

שירה תם: אני לא מצליחה לשמוע כלום.

סעיד אלחרומי: את לא שומעת?

סעיד אלחרומי: טוב, נחזור אליך.

סעיד אלחרומי: תנסי להתנתק ותתחברי שוב.

סעיד אלחרומי: אני פונה לבסאם אבו סיאם, תושב רהט.

סעיד אלחרומי: אתנו בזום?

בסאם אבו סיאם: כן, כן.

בסאם אבו סיאם: שלום ליושב-ראש הוועדה ולחברי הוועדה.

סעיד אלחרומי: בסאם, תציג את הסוגייה ממש בכמה דקות כי אנחנו לחוצים בזמן.

בסאם אבו סיאם: אני מודה לכולם.

בסאם אבו סיאם: אני תושב רהט בן 42, ועד היום אני לא זכאי למגרש לפי קריטריונים של הרשות להסדרת הבדואים.

בסאם אבו סיאם: אני רוצה לדבר על כמה סוגיות: לצערי הרב, גם המצגת שהוצגה פה – לא ראיתי מספרית כמה זכאים תושבי רהט למגרשים שכבר תוכננו או מיועדים לפיתוח ולשיווק.

בסאם אבו סיאם: נראה לי שיחידות הדיור שמדברים עליהן, גם שמתוכננות וגם לשיווק, הן הרבה-הרבה פחות מאשר זכאים בפועל.

בסאם אבו סיאם: אני יודע שיש למשרד השיכון רשימה או קריטריונים לזכאות של כל מי שרוצה לרכוש דירה או יחידת דיור – הרשות להסדרת הבדואים לא עובדת בהתאם לרשימה הזאת.

בסאם אבו סיאם: יש לה קריטריונים משלה וזה משתנה מתקופה לתקופה, ובכל זה מעלים את הרף של הדרישה של הזכאות על-מנת לצמצם את מגישי הבקשות ליחידות הדיור.

בסאם אבו סיאם: בשביל להמחיש את הדבר הזה – בשלב השיווק ב-2006 של ארבעה מתחמים – 2, 3, 4, ו-5 – כל אחד מעל גיל 18 היה זכאי אחרי שהפקיד דמי רצינות של 10,000 שקל בצ'ק בנקאי.

בסאם אבו סיאם: השיווק לפני שלוש שנים בשביל לשנות את זה – תבדוק את זה יובל, זה לא צחוק – בפועל, הדרישה הייתה 70,000 שקל על אותה חלקה של מגרש ובאותם תנאים, ותנאי הזכאות היו שונים לגמרי.

בסאם אבו סיאם: הם שמו תנאי זכאות שונים ולא מצאתי את זה באף מוסד ממשלתי.

בסאם אבו סיאם: לא יכול להיות שבן 40 לא זכאי למגרש ומישהי רווקה, שיש לה ילד, בת 20, זכאית.

בסאם אבו סיאם: דבר שני – אני, בתור מהנדס, רואה את זה בפועל – שיטת השיווק שהייתה בשלב ראשון, של ארבעה מתחמים, הייתה שיטה של "מכירת סוסים".

בסאם אבו סיאם: היום, רשות הבדואים וגם המינהל עושים הרבה שינוי חוזים בגלל שילדים בני שנה ושנתיים, שהיו זכאים למגרשים אז, בבנייה משותפת, היום משנים את החוזים שלהם בגלל שהגיל שלהם השתנה מגיל שנה ל-18.

בסאם אבו סיאם: קחו את זה בחשבון שתהיה ועדת אכלוס לשיווק של המגרשים ושתהיה הוגנת ויהיה שוויון לכולם.

בסאם אבו סיאם: אי אפשר שהיום ילד בן 17,18 רכש מגרש לפני 10 שנים והיום, בן 40, לא זכאי לרכישת מגרש ברהט.

בסאם אבו סיאם: זה דבר אחד.

בסאם אבו סיאם: דבר נוסף – אני רוצה לדבר על שוויון: אני רוצה להגיד שאין שוויון בנושא השיווק בכלל.

בסאם אבו סיאם: השלב הראשון ואמר את זה סאמי – מי ששילם בשנת 2006 10,000 שקל בצ'ק בנקאי לרשות הבדואים, נשמר לו הכסף.

בסאם אבו סיאם: הכסף שלו לא הוחזר עד היום ונשמרה לו הזכות לקבל יחידת דיור עתידית או מגרש.

בסאם אבו סיאם: מי ששילם לפני שנתיים וחצי – הוחזר הכסף שלו למתחם 6 ואין לו שום זכות, והוא עכשיו מתמודד חדש כמו כל זכאי אחר.

בסאם אבו סיאם: כדאי לבחון את הדבר הזה.

בסאם אבו סיאם: אני בעד זה שכל הקודם זוכה, אני תומך בדבר הזה אבל גם אנשים ששילמו למתחם 6 – צריכה להיות להם עדיפות על אלה שלא ניגשו למתחם 6 והיום המגרש פתוח לכולם.

סעיד אלחרומי: תודה, בסאם.

שירה תם: אתם רוצים שאני אענה לגבי השאלה שנשאלה קודם?

סעיד אלחרומי: אני אחזור אליך, שירה, אבל בסאם, אתה רוצה להגיד משהו לפני שאנחנו עוברים?

בסאם אבו סיאם: כן, אני רוצה שיהיה שוויון לשיווק וקריטריונים לפי משרד השיכון ולא קריטריונים של רשות הבדואים וזהו.

בסאם אבו סיאם: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: תודה, בסאם.

סעיד אלחרומי: אנחנו חוזרים אליך, שירה, מהלשכה המשפטית ברשות מקרקעי ישראל – לגבי החיבור עם כביש 6, איפה זה עומד?

שירה תם: אני יודעת שאצלנו זה אושר בוועדת-השניים וזה עבר.

שירה תם: זה הועבר למתקשרים, למשפחה והועבר למשפחה, למשפחת אל הוזייל.

שירה תם: אנחנו עכשיו מחכים שהם יחתמו על ההסכם.

שירה תם: יובל, זה נתון אצלכם, אצלנו זה אושר.

יובל תורג'מן: אני מקבל עכשיו עדכון ששירה צודקת.

יובל תורג'מן: לפני כמה ימים קיבלנו אישור של ועדת-השניים.

יובל תורג'מן: החוזה עכשיו נמצא אצלנו, אנחנו מכינים אותו, נחתים את המשפחות על ההסכם.

יובל תורג'מן: כרגע סיימנו את הסאגה מחוץ לרשות, זה הגיע לפני כמה ימים.

סעיד אלחרומי: אז עיריית רהט יצאה בהישג היום, לפחות לגבי החיבור לכביש 6, הסוגיה נפתרה, עברה את החשכ"ל ועברה את כל החסמים, נכון?

יובל תורג'מן: בהחלט, בהחלט.

סעיד אלחרומי: מצוין, אנחנו בדרך הנכונה.

סעיד אלחרומי: תודה שירה אלא אם את רוצה להגיד משהו לגבי הדיון, לגבי מה ששמעת.

שירה תם: האמת שיובל פירט את הכל.

שירה תם: הדברים מתנהלים - - - ואנחנו כמובן בכל הנושא של השיווק, גם מתחם 6 – עבדנו על זה במשך תקופה מאוד-מאוד ארוכה.

שירה תם: הרצון שלנו היה לשווק והוא הציג את החסמים שגרמו למתחם הזה בסוף לא להיות משווק.

שירה תם: נוהל הליך משפטי ארוך וממושך, שם טענו את כל הטענות.

שירה תם: מבחינתנו, כשיש מתחמים שמוכנים לשיווק ויש פיתוח – אנחנו מאוד רוצים להוציא אותם לשיווק.

שירה תם: יש חסמים שכן, בשיתוף פעולה של כולם, אם יהיה אפשר להסיר אותם, אנחנו כמובן נשמח מאוד לקדם את הדברים.

סעיד אלחרומי: יובל, לגבי החוזה והסיכום עם המשפחות על החיבור של כביש 6 – כמה זמן, אתה יכול לתת לנו לו"ז?

יובל תורג'מן: להערכתי, אנחנו נכין את ההסכם ונחתים את המשפחות בסדר גודל של חודשיים.

סעיד אלחרומי: אוקי.

סעיד אלחרומי: אני נותן את זכות הדיבור לחברי, אוסאמה סעדי, ומילה לפני שאני נותן לו את רשות הדיבור – הוא אחד האנשים הפעילים גם פה, בכנסת, וגם בנגב.

סעיד אלחרומי: הוא גם עוזר לי עם כל הסוגיות של הנגב.

סעיד אלחרומי: בבקשה, חברי אוסאמה.

אוסאמה סעדי: תודה, כבוד היושב ראש.

אוסאמה סעדי: ראש עיריית רהט, חברנו שייח' פאיז אבו סהיבאן, הסגן עטא וכל החברים האחרים - -

קריאה: יקיר העיר אתה.

אוסאמה סעדי: תודה.

אוסאמה סעדי: אהלן וסהלן לכנסת.

אוסאמה סעדי: אני מודה לחברי, יושב-ראש ועדת המשנה, שהקמנו את הוועדה וזה התפקיד שלנו – להביא את הנושאים הבוערים לשולחן הכנסת, להזמין את האחראים, להציג את הבעיות ולקבל תשובות.

אוסאמה סעדי: אין דרך יותר טובה מאשר לפתור את הבעיות האלה.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לנצל, חברי סעיד, את הדקות שיש לי, ולהגיד בתגובה לכל מיני פרסומים על המתווה של משרד המשפטים בעניין הקפאת חוק קמיניץ, הקלות במדיניות האכיפה, שכביכול היה טיעון והייתה טענה שהפקרנו את הנגב במתווה הזה.

אוסאמה סעדי: אני, שהייתי וניהלתי חלק גדול מהמשא ומתן ומהמגעים וגם חברי סעיד – כל הזמן העלינו את הנושא של הנגב.

אוסאמה סעדי: מאז הפגישה הראשונה עם עמיר פרץ, אנחנו העלנו את הנושא הזה של הכפרים הלא מוכרים, את הבעיה של הריסות הבתים שבכלל לא קשורים לחוק קמיניץ.

אוסאמה סעדי: צריך לזכור שכל מה שקורה בנגב מבחינת הקק"ל ומבחינת השמדת יבולים ומבחינת ריסוס של קרקעות ונטיעת עצים – זה נעשה בכלל לא קשור לקמיניץ.

אוסאמה סעדי: ולכן, כאשר ראינו שיש שם בעיות וסוגיות מיוחדות, בוערות, חריפות, כואבות, אמרנו שזה צריך נתיב מיוחד כדי לפתור את כל הבעיות האלה ולכן, אנחנו אומרים להיפך, מכיוון שאנחנו רוצים לפתור את הבעיות האלה ואנחנו לוחצים על כל משרדי הממשלה, אנחנו כן ממשיכים ולכן, חשוב לנו להגיד שזה שלא היה – דווקא הכנסנו את העניין הזה, שבעניין הנגב צריך פתרונות מיוחדים וייחודיים, גם עם קק"ל וגם עם רשות הבדואים וגם עם משרד הכלכלה ומשרד המשפטים והפנים, ולכן איך שאנחנו היום מנהלים את העניינים כאן – הנה, אני שומע על העניין הזה של חיבור רהט עם כביש 6 – ממתי, כבוד ראש העיר?

אוסאמה סעדי: מהקדנציה שלי בכנסת ה-20, ב-2015,2016 - -

עטא אבו מידעם: אתה, כל שנה יש לך קדנציה.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: עוד מעט אסור לי להתמודד עטא, זה בסדר, אבל שתבין, זה כולה שלוש שנים.

אוסאמה סעדי: ואז גם דיברנו על בעלויות ועל חלק שמסכים וחלק שלא מסכים.

אוסאמה סעדי: אז לפחות יש בשורה היום בעניין של חיבור כביש 6.

אוסאמה סעדי: אני אומר שרהט היא עיר מרכזית, לא רק בחברה הערבית, לא רק בדרום אלא בכלל.

אוסאמה סעדי: ולכן, רהט – מגיע לה את כל מה שבאר-שבע או כל עיר אחרת מקבלת.

אוסאמה סעדי: מגיע לה בזכות.

אוסאמה סעדי: לכן, אנחנו עובדים ונמשיך לשתף פעולה כדי שרהט תקבל את כל מה שמגיע לה.

סעיד אלחרומי: תודה, אוסאמה.

סעיד אלחרומי: מישהו נמצא אתנו בזום ורוצה לדבר?

סעיד אלחרומי: אנחנו מתכנסים כי ב-16:00 חייבים לסיים.

עטא אבו מידעם: אנחנו מרגישים שאנחנו כאן פספסנו משהו.

עטא אבו מידעם: ואני מפנה את הדברים שלי אליך, כיושב-ראש הוועדה - -

סעיד אלחרומי: אנחנו לא סיימנו עדיין.

עטא אבו מידעם: שנייה אדוני – אתה אמרת לנו עד 16:00, ולא רציתי להתפרץ לתורג'מן שדיבר דברים - -

סעיד אלחרומי: תורג'מן אתנו, אנחנו כבר נפנה אליו.

עטא אבו מידעם: - - אדוני, או שתיתן לנו היום לדבר על הבעיה הספציפית הכואבת או שאנחנו באים לכאן להתכבד וללכת הביתה.

עטא אבו מידעם: לגבי החיבור של כביש 6 – גם אם לא הייתה מתקיימת הוועדה, הבשורה תגיע.

עטא אבו מידעם: אני רוצה להגיד לך שהבעיה שלגביה אתה צריך להביא לנו היום בשורה זה לגבי הדיור.

עטא אבו מידעם: לגבי שתי הבעיות – אנחנו מרגישים שהיום לא התקדמנו, ואני משוכנע בזה.

עטא אבו מידעם: לגבי הדברים של תורג'מן – איך יעלה על הדעת, ולא נסכים לזה שהוא יגיד את המשפטים ואנחנו לא נגיב.

עטא אבו מידעם: הוא אמר לך שצפונית לזיאדנה הוא אכן מתכנן להביא אנשים, ואנחנו מתווכחים אתו.

עטא אבו מידעם: התכנית הכוללנית – שם סימנו את - -

סעיד אלחרומי: עטא, אמרנו את זה.

עטא אבו מידעם: לא, שנייה.

עטא אבו מידעם: אנחנו לא ציינו את זה ושלא יובן שאנחנו מסכימים לדבריו.

עטא אבו מידעם: דבר שני – כשאתה מדבר על מתחם 11 – כמה זמן בדיון הזה דיברה העירייה והרשות על מתחם 11?

עטא אבו מידעם: שלוש דקות?

עטא אבו מידעם: חמש דקות?

עטא אבו מידעם: זה לא יעזור.

עטא אבו מידעם: אנחנו רוצים לשמוע את העמדה שלו.

סעיד אלחרומי: עטא אוקי, אנחנו נשמע עכשיו.

סעיד אלחרומי: אתה מקדים את המאוחר.

עטא אבו מידעם: - - ויש בעיה שתקשיב אליה – ברגע שמשווקים 2,400 יחידות דיור במתחם 11 ושמים בצד את החלק המיועד כביכול להסדרה – זה אומר שלא עשית כלום.

סעיד אלחרומי: עטא, הזמן רץ והסוגיה ברורה.

עטא אבו מידעם: הזמן רץ אבל אנחנו רוצים תשובות מהם.

סעיד אלחרומי: מתחם 11 – הסוגיה ברורה.

סעיד אלחרומי: יובל מרשות הבדואים, אני חוזר אליך בכמה שאלות: א.

סעיד אלחרומי: לגבי לו"ז לשיווק במתחמים שכבר יש בהם עבודות פיתוח.

סעיד אלחרומי: תשובה לגבי מתחם 11 – אני הבנתי שהנושא של משפחת אבו קוידר אלזרנוג ירד מסדר היום, והמתחם הזה ישווק לתושבי רהט.

סעיד אלחרומי: אז בכמה משפטים תסכם לי ואחר-כך, אתן לראש העיר שניים, שלושה משפטים ונסיים את הדיון.

סעיד אלחרומי: בבקשה, יובל.

יובל תורג'מן: קודם כל, לגבי לוחות הזמנים לשיווק – אנחנו במתחם 10 ובמתחם 6 – עתידים כבר בתחילת שנת 2021 לצאת לשיווק.

יובל תורג'מן: במתחם 6 זה טיפה יותר מאוחר.

יובל תורג'מן: יש לנו עוד כמה שכונות בתוך רהט – 8, 9 ו-10 – זה שכונות שיש שם התניה עם פשרת קרקע של הוזייל, אז יתכן שחלק גדול מהמגרשים ישווקו בצורה ישירה ולא באמצעות שיווק פומבי אבל חוץ ממתחם 10 ומתחם 6 ושכונות 9 ו-10 יש לנו עוד כמה שכונות.

יובל תורג'מן: אני כרגע מעדיף להוציא את זה בצורה כתובה, יש לי את מוכן לפי כמות מגרשים ואני אעביר את זה אליך ולא בעל-פה, ברשותך.

סעיד אלחרומי: אוקי.

יובל תורג'מן: לגבי אבו קוידר – אני לא מכיר שהמדינה הודיעה למשפחות אבו קוידר שלא עומדים בהסכם שהמדינה חתמה עליו לפני 20 שנה.

יובל תורג'מן: המדינה, לאורך כל השנים האחרונות, בהתדיינויות בבתי המשפט וגם בבג"ץ, הצהירה שהמדינה מתכוונת לעמוד מאחורי ההסכם שנחתם אתם.

יובל תורג'מן: המשפחות עצמן מפעילות הרבה מאוד לחץ כדי לקבל תשובות מתי המגרשים מוכנים, מתי ניתן לעבור.

סעיד אלחרומי: יובל, שמענו מראש העיר - -

יובל תורג'מן: אני יודע.

יובל תורג'מן: מנכ"ל כלכלה היה בעיר רהט ואמר שהוא יבדוק את העניין הזה.

יובל תורג'מן: אני לא מכיר כרגע הנחיה או חזרה מהעמדה של המדינה ביחס לאותן משפחות.

יובל תורג'מן: יש פה התחייבות משפטית שלא קשורה לרשות הבדואים.

יובל תורג'מן: אני אגיד לכם משהו שאולי יפתיע חלקים מכם:

יובל תורג'מן: אני הייתי לפני שבועיים בפגישה עם אבו קוידר באלזרנוג, איפה שהם יושבים.

יובל תורג'מן: מבחינתי, שיסדירו אותם שם.

סעיד אלחרומי: זו עמדת הרשות, אנחנו רוצים לשמוע שזאת העמדה, וחשוב מאוד שההסדרה של אבו קוידר תישאר שם ולא - - -

יובל תורג'מן: עמדת הרשות היא שצריך לעמוד מאחורי ההתחייבויות שהמדינה התחייבה עליהן והצהירה אותן גם בשנים האחרונות.

יובל תורג'מן: זאת אומרת, השנה ובשנה שעברה ולפני כן, כל ה-20 שנים האחרונות הם מדברים אתנו גם ישירות וגם דרך בתי המשפט.

קריאה: אבל יש פה פלונטר, חכה שנעזור לך.

סעיד אלחרומי: יובל תודה.

סעיד אלחרומי: פאיז, אתה רוצה להגיד משפט?

אבו סבריאן פאיז: כן, אני רוצה לסכם: אני רוצה להודות ליובל שעובד אתנו בשקיפות.

אבו סבריאן פאיז: אתה שמעת את הדעה שלו בקשר לאבו קוידר, והוא גם מעוניין שיקימו שם יישוב לאבו קוידר וטוב לשמוע את זה ממנו.

אבו סבריאן פאיז: אנחנו הגענו לסיכומים על 250 עסקאות שנחתמו לכאורה עם הרשות.

אבו סבריאן פאיז: אנחנו עדין לא ראינו את העסקאות האלה.

אבו סבריאן פאיז: התחייבו למשפחת אבו קוידר.

אבו סבריאן פאיז: אנחנו ביקשנו מהם 2,200 - - - והם אמרו שנשווק את זה לתושבי רהט.

סעיד אלחרומי: תודה, כבוד ראש העיר.

סעיד אלחרומי: תודה למשתתפים.

סעיד אלחרומי: הוועדה מבקשת מהרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב להעביר לה לו"ז מסודר שבו אפשר להגיד לתושבים מתי יתחילו לשווק להם מגרשים ולתת פתרונות לזוגות הצעירים.

סעיד אלחרומי: הוועדה מבקשת לתאם עם העירייה ועם הרשות המקומית את נושא שיווק המגרשים.

סעיד אלחרומי: התיאום הזה רק יגביר ורק יעשה את השיווק יותר בטוח ויותר מהיר, ויענה על הדרישות.

סעיד אלחרומי: הוועדה פונה לכל משרדי הממשלה לתמוך בעיר רהט.

סעיד אלחרומי: העיר רהט היא העיר השנייה בגודלה בנפת באר-שבע, עיר מחוז ומובילה בנגב ובכלל.

סעיד אלחרומי: הוועדה מברכת על פתרון הסוגיה של חיבור העיר עם כביש 6 ומקווה שהנושא הזה יבוא על פתרונו כמה שיותר מהר.

סעיד אלחרומי: הוועדה קוראת לרשות הבדואים ולמשרדי הממשלה להסדיר את התיישבות הכפר אלזרנוג במקומו ולא על חשבון תושבי רהט, ומתחם 11 יהיה לזכאים כמענה לריבוי הטבעי בעיר רהט.

סעיד אלחרומי: כנ"ל לגבי שאר המתחמים.

סעיד אלחרומי: העיר רהט חשובה לכולנו וחשוב מאוד לתמוך בה ולקדם אותה.

סעיד אלחרומי: הוועדה תקיים סיור, ואנחנו שוקלים בחיוב לכלול את העיר רהט בסיור הזה, ושם בסיור להשלים את הדיון שאנחנו לא סיימנו, ואנחנו מקווים לקבל בכתב – וזו הדרישה שלנו, יובל – את כל הנתונים לגבי לוחות הזמנים לשיווק, לגבי יחידות הדיור שישווקו לעיר רהט ולתושבי העיר רהט.

סעיד אלחרומי: אני מודה לכולם.

סעיד אלחרומי: הישיבה נעולה.