ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 129, 2020-11-30 10:30

אוסנת הילה מארק: בוקר טוב.

אוסנת הילה מארק: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה, היום ה-30 לנובמבר 2020, י"ד בכסלו, בנושא BDI וההתנהלות מצד אלה שמחזיקים בנתוני האשראי.

אוסנת הילה מארק: זהו דיון שאני יזמתי, ואני מבקשת לומר מספר מילים לפני שניתן לאנשים שנמצאים גם בזום וגם לאלה שנמצאים פה מטעם המפקח על הבנקים ומי שמחזיק בנתוני האשראי.

אוסנת הילה מארק: הדיון הזה בא בעקבות פניות של אזרחים אלי.

אוסנת הילה מארק: אנחנו עוברים תקופה וכולם יודעים ומכירים את התקופה שמדינת ישראל והעולם כולו חווה בקורונה.

אוסנת הילה מארק: הקורונה משפיעה גם ברמה הבריאותית עלינו ומשפיעה כמובן גם ברמה הכלכלית.

אוסנת הילה מארק: לא מעט משקי בית נפגעו, לא מעט עסקים נפגעו מהמשבר הכלכלי שפוקד את מדינת ישראל, והדבר שאותי מטריד באופן אישי, אנחנו יושבים פה בוועדת כלכלה ומדברים המון על איך לעזור לאזרחים, אני מרגישה את עצמי שליחת ציבור של האזרחים וכל היום זה מה שאני עושה כאן, אני כל הזמן פועלת לטובתם, וכאשר אנחנו יושבים בוועדת כלכלה או ועדת כספים או בוועדות אחרות ואנחנו אומרים להם 'חבר'ה, תקשיבו, בגלל המצב בקורונה אתם יכולים לדחות הלוואות', לא די בכך שהם משלמים עבור הדחיה הזו ריבית, שזה לא המקום לדבר עליה, אבל כאשר האנשים האלה מבינים שאחר כך הם נפגעים ב-BDI שלהם, בנתוני האשראי שלהם, ותראו, יום אחד הקורונה הזאת תיגמר וכשהיא תיגמר היא תפגוש כל אחד מאתנו בסיטואציה כזו או אחרת נכנסים לבנק רוצים לבקש הלוואה לרכישת דירה, הלוואה להגדלת העסק, הלוואה לכל מטרה, אפילו לרכישת רכב, ואז הבנק נכנס לנתוני האשראי ורואה את המנורות האדומות מתחילות להבהב.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שאין בכך שום הגינות כלפי הציבור שאם אנחנו דיברנו עם הבנקים, והם נתנו אורך רוח לתקופת הקורונה, ופתאום אנחנו מוצאים את עצמנו בסיטואציה שמצד אחד נתנו – לא יודעת אם מתנה –אבל נתנו נשימה ארוכה, ובצד השני אנחנו חוסמים אותם להמשך שלהם.

אוסנת הילה מארק: אני אשמח לקבל נתונים איך בכלל נאספים נתוני האשראי דווקא בתקופת הקורונה, האם יש איזו הנחיה לבנקים בנושא הזה של איסוף נתוני האשראי.

אוסנת הילה מארק: בנוסף, אני רוצה שנקבל תשובות על המנגנון, אם יש מנגנון שאומר לנו, יש היום נתוני אשראי שנאספים בתקופת הקורונה, האם יש הנחיה לחברות הדירוג באופן ברור שלא להשתמש בנתונים לשם קביעת הדירוג, האם דחיית ההלוואות והקפאות המשכנתא, צריך לדווח עליה לפי חוק נתוני האשראי, כמה מהנתונים שאתם מקבלים מסומנים, כמה הם לא מסומנים.

אוסנת הילה מארק: יש פה שאלות רבות שהציבור חייב לדעת, כי אם אני החלטתי לדחות את המשכנתא שלי ואני לא מבינה שזה פוגע אחר כך בנתוני האשראי שלי, אני חושבת שהציבור חייב לדעת זאת, אי אפשר לדבר בשני קולות.

אוסנת הילה מארק: אנחנו צריכים לדבר באופן ברור.

אוסנת הילה מארק: גם כך כשנחקק חוק נתוני האשראי, לא הייתה לו שום הנגשה לציבור.

אוסנת הילה מארק: הציבור לדעתי לא יודע אפילו איך חברות BDI אוספות את הנתונים, מהיכן הן ניזונות וכולי.

אוסנת הילה מארק: נכון ש-BDI היא רק חברה אחת מבין כל חברות האשראי שאוספות, אבל אני מאוד ארצה לקבל איזו שהיא תשובה שבסוף נדע וגם הציבור יידע את שכאשר הוא דוחה הלוואה, מה זה עושה לנתוני האשראי שלו.

אוסנת הילה מארק: כשהוא לא דוחה הלוואה, מה זה עושה לו.

אוסנת הילה מארק: בוועדת כספים הייתה החלטה על מספר הצ'קים שלא הופכים אדם למוגבל, האם גם זה בא לידי ביטוי בחוק נתוני אשראי או האם לאו.

אוסנת הילה מארק: אלה דברים שחשוב מאוד לדעת, לי באופן אישי, ולכן יזמתי את הדיון הזה.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שהגיע הזמן שבאמת המידעים האלה יונגשו לציבור ושהוא ידע מה צריך לעשות על מנת שבסוף נתוני האשראי שנאספים עליהם יום יום, לא פוגעים בהם.

אוסנת הילה מארק: דבר נוסף, אני רוצה לדעת איזו הנחיה יורדת לבנקים, מה ההנחיה שבנק מקבל כשהוא אוסף את נתוני האשראי ואיך הוא אוסף אותם.

אוסנת הילה מארק: אלה דברים שאני מבקשת להתחיל בהם, ותוך כדי דיון אשמח לשמוע את אנשי המקצוע שנמצאים איתנו גם כאן וגם בזום, ונתחיל להתקדם.

אוסנת הילה מארק: ראשון הדוברים אייל חדד.

אוסנת הילה מארק: בבקשה.

אייל חדד: תודה רבה שהזמנתם אותנו לכאן, כי אני חושב שחשוב מאוד לשפוך אור.

אייל חדד: מערכת נתוני האשראי עלתה לאוויר באפריל 2019, אני מזכיר שבחוק הישן רק נתונים שליליים נאספו על אזרחי ישראל דרך אותן חברות דירוג, לא היה דירוג אישי לכל לקוח.

אייל חדד: הנתונים שנאספו הם נתונים שליליים בעיקר, ונתונים שליליים נצברו אצל אותן חברות לשבע שנים.

אייל חדד: חוק נתוני אשראי קובע שנתונים גם שליליים וגם חיוביים יאספו.

אייל חדד: נתון חיובי למשל זה לקוח שאם חזרו לו כמה צ'קים ואחרי כמה חודשים הוא חוזר לעצמו, הסתדר, השתפר והתחיל לעמוד במוסר התשלומים, אז הדירוג שלו משתפר מיידית ולא צריך לחכות את אותו כתם שהיה לו בתקופה הקודמת.

אייל חדד: זה היתרון של מערכת נתוני האשראי שבעצם דרך נתוני האשראי אפשר באמת קודם כל להגביר את התחרות בשוק האשראי, ונתונים שליליים וחיוביים שנצברים יכולים להפוך גם משלילי לחיובי וזה חשוב מאוד.

אייל חדד: זה לעניין המערכת.

אייל חדד: היום הנתונים נשמרים במערכת לשלוש שנים בלבד.

אייל חדד: אם בעבר זה היה לשבע שנים, וללקוח היה כתם BDI במשך לשבע שנים, היום זה לשלוש שנים, ככל שיש מובהקות.

אוסנת הילה מארק: אייל, האם היום בתקופת הקורונה, אחרי שנתנו את מה שנקרא מרחב המחייה לאנשים ואמרנו להם 'אתם יכולים לדחות משכנתאות, אתם יכולים לדחות הלוואות', האם זה משפיע על דירוג האשראי שלהם?

אייל חדד: ההנחיה שניתנה ב-17 למארס 2020 לבנקים ולחברות הדירוג ונבדקה על ידינו שכך זה מיושם, היא כזאת: לגבי דחייה או הקפאת תשלומי הלוואות במסגרת הנחיות הדיווח למערכת נתוני האשראי, ככל שנותן האשראי הגיע להסכמה עם לקוח על הקפאת תשלום בעסקה או דחיה שלו, וכנ"ל לגבי המתווה, הדיווח אמור לשקף זאת באופן שלא יפגע בלקוח.

אייל חדד: ככל שמקור המידע משנה את תנאי העסקה', למשל תנאי ריבית, תדירות תשלום, 'הוא נדרש לסמן אינדיקטור שמעיד על שינוי כאמור וסימון אינדיקטור לא מהווה סממן שלילי'.

אייל חדד: אנחנו בדקנו, באופן ודאי, כל מהמתווים שבנק ישראל עשה יחד עם הפיקוח על הבנקים של דחיית משכנתאות, של הקפאת הלוואות, ככל שזה עומד stand alone, לקוח שיש לו פיגורים במקור אחר, ברור שבמקרה כזה הדירוג יורד.

אייל חדד: אבל מתווה הדחייה וההקפאה בכל הקלות שנתנו, לא משפיעים על דירוג האשראי של הלקוח במערכת - - -

אוסנת הילה מארק: אתה אומר את זה באופן ודאי?

אייל חדד: ודאי במאה אחוזים.

אייל חדד: ניתנה הנחיה במאי לגבי סימון עסקאות בגין תקופת קורונה שלא קשורות למתווה ההקלות, אלה עסקאות שהיו בפיגור בתקופת קורונה, לקוח שפיגר בתשלומים שלו, אבל בתקופת העוגן לפני הקורונה הוא היה תקין, באנו ואמרנו לנותני האשראי, וזו הייתה ה- - - שהממונה נתן 'תסתכלו, שימו לב, סמנו לכם את העסקאות האלה שהיו רק בתקופת קורונה ואילו לפני הקורונה אותו לקוח היה לקוח תקין, שימו לב כי יכול להיות שאחרי הקורונה תוכלו לצבוע את העסקאות האלה ולומר שבקורונה הוא לא היה בסדר, הוא לקוח טוב לפני, הוא לקוח טוב אחרי, תתעלמו מזה'.

אוסנת הילה מארק: אבל למה צריך לצבוע אותם?

אייל חדד: זה משה גפני בוועדת הכספים, ובצדק, אנחנו עשינו את זה עוד לפני כן, אבל אני אומר, ראינו את זה עין בעין.

אייל חדד: הרי מה הייתה הנקודה?

אייל חדד: אם אני לא צובע אותם, עוד שנה, מי יודע אם זה קורונה, לא קורונה, מה היה לפני ומה היה אחרי.

אייל חדד: כאן אני צובע את העסקאות ואומר ללקוח, ההיפך, זה מקל, זה משפר את הדירוג.

אוסנת הילה מארק: השאלה הגדולה האם בצביעה הזו אנחנו משפיעים לו על הדירוג.

אייל חדד: לא, הפוך.

אוסנת הילה מארק: אני חולקת עליך.

אוסנת הילה מארק: כי אני חושבת שכאשר בנק רואה, ואנחנו יודעים את זה, בואו, ותיכף נשמע גם את חברי הכנסת ובטוח יש להם, ויש לי גם אנשים שביקשו לדבר, אנשים שחווים את זה יום-יום, אני בטוחה, ואנחנו חיים בתוך עמנו, כשאתה נכנס למנהל בנק והוא רואה שיש לך איזו שהיא הערה, תמיד מתחילות השאלות.

אוסנת הילה מארק: תקופת קורונה, לא תקופת קורונה, צובעים את זה, השאלה איך זה משפיע ואיך זה ישפיע עלינו בעתיד.

אוסנת הילה מארק: זה מוריד או לא מוריד לנו את הדירוג?

אייל חדד: אני חייב לומר שהסימון הגיע על מנת למזער את הפגיעה של אותו אדם שפיגר.

אייל חדד: אני לא מדבר על מתווה, מתווה בדחיה חד משמעית לא מוריד את הדירוג.

אייל חדד: אותו אחד שפיגר בתשלומים ולפני הקורונה היה תקין, אשתו חזרה לעבודה, הוא חזר לעבודה ואחרי כמה חודשים הוא הסתדר, אני רוצה לסמן את העסקאות האלה שידעו נותני האשראי שזה לקוח טוב, וזו הייתה המטרה והיא הוסכמה על ידי ח"כ ארבל וח"כ גפני שהציעו את הצעת החוק בזמנו.

אייל חדד: על זה בדיוק סימנו, לכן הסימון בתוך הדירוג - - -

אוסנת הילה מארק: אז אתה אומר לנו שהסימון הזה בעצם לא עושה לנו שום דבר.

אייל חדד: הוא לטובה.

אייל חדד: לגבי הפקיד, שוב, הפיקוח גם נמצא כאן ויענה, אבל לגבי הפקיד שנותן, זה לא קשור לדירוגי אשראי ב-BDI או ב-DNB, בלשכות האלה.

אייל חדד: אני גם רוצה לומר לכם נתון שהוא מאוד חשוב.

אייל חדד: שימו לב, 90% מהאזרחים גם ה יום הם בדירוג סביר מצוין וטוב.

אייל חדד: 75% מצוין וטוב, ו-90% סביר מצוין וטוב.

אייל חדד: הדירוגים הנמוכים, צריך לסייע להם, אבל אנחנו לא רואים אגב בתקופת הקורונה כרגע את הירידה, ודווקא בגלל אותן פעולות שנקט בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים, הממשלה, כל העזרה שאתם נתתם והפיקוח נתן ובנק ישראל נתן, סייעה לאזרחים לעמוד במוסר תשלומים גבוה, וזו בדיוק הנקודה שחשוב להבהיר.

אייל חדד: המערכת היא לטובת הצרכן בסופו של דבר, חשוב לומר את זה.

אייל חדד: לקוח שהוא באמת מפגר בתשלומים אנחנו לא רוצים לתת לו עוד אשראי וגם לא נכון שהוא יקבל את האשראי הזה כרגע, ההיפך, צריך לעזור לו בקרן למודרי אשראי, יש כל מיני רעיונות שצריך לעשות.

אייל חדד: אבל אני אומר, באמת בדקנו חד משמעית, כל המתווים לא רק שלא ישפיעו, זה לא גרם לאף אחד, כי זה עומד stand alone לירידה.

אייל חדד: לקוח שגם פיגר במקום אחר, ברור שירד לו דירוג האשראי שלו, ואף אחד לא מצפה שאותו לקוח מחר יתן לך צ'ק או ימשוך צ'ק, והצ'ק שלו יחזור, לא רוצים להגיע לשם.

אייל חדד: לכן אני אומר, אנחנו באים, זה חוק, ואני חייב לומר, מערכת נתוני האשראי היא באמת רואה את טובת הצרכן.

אייל חדד: לפני זה היה חוק שלילי, - - - את החוק הקודם, שבע שנים DBI, והיום אנחנו במקום אחר.

אייל חדד: ודווקא, אדרבה, אנחנו רוצים לחזק, ואני חושב שצריך לחזק את זה ויש לנו גם תיקוני חקיקה ותקנות כדי לחזק יותר ולתת יותר מקום, החוק הזה הוא חד משמעית חוק לטובת הלקוחות וחשוב שתראו את זה.

אייל חדד: חשוב לי מאוד.

אוסנת הילה מארק: לפני שנמשיך, אני רוצה קודם כל לפנות לחברי הכנסת ולשמוע אותם, ואחר כך אנחנו נפנה גם לעודדה פרץ.

אוסנת הילה מארק: בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה.

יבגני סובה: אני הקשבתי בקשב רב לדבריך ואני רוצה לשאול אותך גם שאלה וגם להביע את החשש, כי גם אנחנו מקבלים פניות רבות מאנשים.

יבגני סובה: בוא נתחיל מהחשש.

יבגני סובה: ב-31 בדצמבר נגמרת הדחיה, נכון?

יבגני סובה: כבר היום מפרסמים על כך שבנקים יחזרו לגבות תשלומים כבר ב-1 בינואר.

יבגני סובה: אנשים שיושבים בחל"ת עד תחילת יוני 2021, הם לא חזרו לפעילות.

יבגני סובה: זה דבר אחד.

יבגני סובה: אז או שאתם צריכים יותר לצאת עם מסר הרגעה לאנשים שהיום לא יודעים מהי הוודאות הכלכלית, הייתי אומר הם יודעים שאין ודאות כלכלית, כי כל המדינה בתקופה קשה, אז זה שדחו בכמה חודשים זה בסדר, זה שסימנו את העסקות בתקופת קורונה זה בסדר, זה לגיטימי, אף אחד לא מתווכח וגם היה פה דיון בוועדת הכלכלה בעניין הזה.

יבגני סובה: העניין הוא מה אתם עושים ב-1 בינואר 2021, לא אתם, אני מדבר על המערכת הבנקאית, מערכת האשראי, כל מי שלמעשה דוג לכסף שישוב אליו, ומצד שני הוא צריך להסתכל על התמונה הכוללת.

יבגני סובה: כמו שיש ביטוי שאם אתה חייב לבנק מיליון שקל זה בעיה שלך, אם אתה חייב לבנק מיליארד שקל זו בעיה של הבנק.

יבגני סובה: אז הבנקים מאוד רוצים שהאנשים יחזירו את הכסף.

יבגני סובה: דבר שני, הזכרת את ההנחיה שניתנה ב-17 במארס 2020, האם היו הנחיות נוספות או שאנחנו ממשיכים לפעול היום, גם היום שאנחנו יודעים שהמשבר הזה ילווה אותנו לפחות שנה, עד סוף 2021 לפחות ואני לא יודע מה יהיה אחר כך כי המצב הכלכלי לא ישתפר בחודשים הקרובים.

יבגני סובה: האם יש לכם הצעות לצעדים ממשיים, כעצות לממשלה, כעצות לוועדת הכלכלה, כי אנחנו לא רוצים שתיווצר בועה של הכל בסדר, והכל סבבה, לפי הנתונים, אנחנו רואים פה סימון יחסית בסדר, 75%, כמו שאמרת, ביום אחד אנחנו נגיע להתפוצצות הבועה ואז אנשים פשוט יאבדו דירות, יאבדו עסקים ובספו של דבר יישארו חייבים לבנקים.

יבגני סובה: אלה הדברים שצריך כבר היום להתריע ולא לחכות ל-31 בדצמבר שזה למעשה סיום המועד שהבנקים, כל הבנקים, דחו את המשכנתאות ואת ההלוואות הגדולות, בעיקר לדיור, כי אנחנו יודעים שההלוואה הכי גדולה היא לדיור, אמנם יש כאלה שגם חייבים לעסקים אבל רוב ההלוואות ורוב החוב לבנקים זה בעיקר על הדירות, אני לא חושב שגם בנק יהיה שמח שהרבה אנשים לא יחזירו לו כסף כשבבת אחת הרבה אנשים יישארו ללא יכולת להחזיר כסף ומצד שני זה יגרום גם לירידה במחיר הדירות כי אף אחד לא יקנה דירות וזה משבר כלכלי, אני לא רוצה שנגיע למשבר הסאב פריים כפי שהיה בארה"ב.

יבגני סובה: תודה.

אוסנת הילה מארק: תודה.

אוסנת הילה מארק: בבקשה ח"כ עידן רול.

עידן רול: נכנסתי קצת באיחור ממקום אחר, אז יכול להיות שזה נאמר, אבל מעבר לדירוג האשראי האם אין חשש של עליה בריביות?

עידן רול: כלומר דירוג אשראי זה דבר אחד, ודבר אחר זה האפשרות והיכולת של בנק להעלות את הריביות באנשים מסוימים, עליה מסוימת בריבית, גם אם דירוג האשראי הרשמי נשאר אותו דבר, היא סכנה לכשעצמה, כי החשש הכי גדול שאנשים באמת יגיעו לאיזו שהיא חדלות פירעון ולא יוכלו להחזיר הלוואות.

עידן רול: אז אני שואל ואולי זה כבר נאמר, האם אין גם חשש להעלאה בריבית של אותם צרכנים?

אוסנת הילה מארק: תודה.

אוסנת הילה מארק: לפני שאני אתן את רשות הדיבור לעודדה פרץ, אני רוצה להפנות אליך מספר שאלות ואשמח לקבל עליהן התייחסות.

 << אורח >> עודדה פרץ: בוקר טוב.

אוסנת הילה מארק: יש לי מספר שאלות לפני שאשמע את התייחסותך על מה שכבר הספקנו כאן לדבר, ואשמח לקבל תשובות, מה לגבי הדירוג הפנימי, האם אתם מפקחים עליו ולמה לא ניתנו הוראות לגבי האופי שבו ייקבע הדירוג הפנימי בבנק, והאם אתם מחייבים את הבנקים להסביר את ה משמעויות הכלכליות של דחיית הלוואה או משכנתא, איך אתם מפקחים על זה.

אוסנת הילה מארק: בבקשה.

 << אורח >> עודדה פרץ: קודם כל אני מודה על הדיון הזה, הוא מאוד חשוב.

 << אורח >> עודדה פרץ: זו סוגיה שגם אותנו הטרידה.

 << אורח >> עודדה פרץ: ביוני עשינו בדיקה של הנושא, בעקבות כך שזה הועלה בפנינו, וקיבלנו תשובות חד משמעיות מהמערכת הבנקאית, שהדירוג הפנימי של הבנקים לא מושפע כתוצאה מהדחיות.

 << אורח >> עודדה פרץ: צריך להבין שבאופן רגיל כשלקוח עושה איזו שהיא פריסה מחדש או הסדר חוב בבנק, זה כמובן כן משפיע, כי זה מהווה איזו שהיא אינדיקציה שלילית שהוא היה צריך להגיע לאיזה שהוא הסדר, שהוא לא עמד בהלוואה שלו, אבל היום אנחנו מדברים על תקופה אחרת, מדובר על מתווים שהם אחידים בכל המערכת הבנקאית, זה משהו שלא היה בהיסטוריה לדעתי דבר כזה, זה משהו שהוא בשיתוף עם בנק ישראל, זה לא אמור להוות איזו שהיא אינדיקציה שלילית לגבי לקוח, זה שהוא דוחה את ההלוואה, הוא עושה את זה במסגרת התקופה המשברית שכולם נמצאים בה וזה ברור, ולכן זה לא מהווה אינדיקציה שלילית וזה לא מוריד את הדירוג שלו, בדקנו את זה בכל המערכת הבנקאית וזו תשובה חד משמעית שקיבלנו מכולם.

אוסנת הילה מארק: כשאת אומרת 'בדקנו את זה וזו התשובה שקיבלנו', עכשיו אני רוצה שתישארי איתנו בזום ואני אעלה את שובל גבע, שהוא בעלים של מספר חברות שבעצם גם ברמה האישית הוא נפגע מדירוג האשראי, אולי נשמע אותו ונשמע אחר כך אם יהיה לך לתת לו כמה תשובות, כי את אומרת שבסוף הם לא נפגעים.

אוסנת הילה מארק: אז בבקשה.

שובל גבע: שלום.

שובל גבע: אני בעלים של מספר חברות שמתעסק בעולם בידור הילדים, משחקי וידאו, באולינג וכאלה.

שובל גבע: אני מייצג כמה אלפי עסקים בתחום שלי, ולמעשה הבעיה שלנו היא צעד אחד קדימה מפגיעה בדירוג האשראי, אלא מאחר ואנחנו סגורים החל ממארס, למעשה אנחנו לא יכולים כרגע, כשאנחנו נכנסים לדצמבר, ומדצמבר לצערנו לא נוכל לשרת את החובות בבנקים, אז מן הסתם כשהעסקים שלנו סגורים, לא נוכל לשלם את ההלוואות, לא נוכל לספק את החוב בבנק ולמעשה דירוג האשראי שלנו לא רק שהוא ייפגע, אנחנו ניכנס למעגל שהוא מאוד בעייתי.

שובל גבע: העסקים שלנו ביום-יום הם עסקים מאוד בריאים, מאוד טובים, הבנקים מחזרים – בכל אופן אחרי – בצורה סבירה, אני לקוח מאוד טוב של הבנק, אבל בתקופה הזו מאחר ואנחנו סגורים תחת הוראת ממשלה, אנחנו לא יודעים איך נוכל לצלוח החל מדצמבר, וזה עניין של ימים.

שובל גבע: אני מדבר איתכם על ימים ספורים שקיבלנו הודעה מהבנקים שמתחילים להוריד את ההלוואות.

שובל גבע: הבנק הוא גוף כלכלי, הוא צריך להמשיך לקבל את הכסף שלו, אבל מה לעשות שאנחנו סגורים תחת הוראת ממשלה ואין לנו אפשרות לשרת את החוב.

שובל גבע: אני מבקש מהוועדה הזאת להציג את זה, כדי לקבל איזו שהיא דחיה נוספת עד אשר יפתחו לנו את העסקים ונוכל לשרת את החובות בבנקים כמו שעשינו ב-30 השנים האחרונות.

שובל גבע: זה הפחד העיקרי שלנו, אנחנו עסקים בריאים וטובים, אני מעסיק מעל 35 אנשים, אנחנו באמת עסקים טובים, אבל אנחנו לא יכולים להתנהל מול הבנק לבד ברגע שאנחנו סגורים.

שובל גבע: לכן פניתי לוועדה הזו, רציתי לומר כמה מילים רק בגלל הנושא הזה שזה מאוד חשוב, מאחר ואנחנו סגורים.

שובל גבע: הלוואות עסקיות, בתחום שלנו, אחרי אלפי עסקים כמוני, אני מבקש להנחות אותם ולהתחשב במצב, עד אשר יפתחו לנו את הדלתות שנוכל לשרת את החובות בבנק.

שובל גבע: להזכירכם, אנחנו עסקים מאוד טובים, מאוד רווחיים ואנחנו לקוחות מאוד טובים של הבנק, אבל לבנק אין הוראות מהממשלה, אז אנחנו עומדים במקום מאוד מאוד לא טוב בגלל הוראת הממשלה.

שובל גבע: יש לי פחד לא רק מפגיעה בדירוג האשראי, יש לי פחד על העסקים שלי בכלל, שהם ילכו לאבדון, כמו שאמר ח"כ יבגני סובה נכון, מה נעשה, לא נוכל לשרת את החובות בבנק, יקחו לנו את העסקים, יקחו לנו את הדירות, יקחו לנו את כל מה שיש לנו לבנק, זו בעיה מאוד גדול שאתם חייבים, חייבים לעזור.

שובל גבע: תודה רבה.

אוסנת הילה מארק: תודה.

אוסנת הילה מארק: אני אשמח עודדה שתתייחסי למה ששמענו משובל, אני חושבת שבסוף האנשים האלה מדברים רק מתוך המצוקה הגדולה שהם נמצאים בה, ואם בסוף הם מבינים שנתנו להם אולי לדחות את ההלוואות אבל ביום שייפתח, הרי גם יגיע הרגע שהעסקים האלה יצטרכו להיפתח ואז הם הולכים לבנקים שלהם ורואים שם נורות אדומות שלא נותנים להם להחיות את העסק שלהם מחדש, זו בעיה מאוד גדולה.

 << אורח >> עודדה פרץ: הנושא ששובל גבע העלה הוא נושא אחר לגמרי, של באמת חשש לפגיעה אמיתית בדירוג שלו ולא כתוצאה מדחיית ההלוואות.

 << אורח >> עודדה פרץ: בהקשר הזה אני קודם כל רוצה להשיב לח"כ יבגני סובה ולהגיד שממש בדקות האחרונות פורסם מתווה נוסף של בנק ישראל, שגובש יחד עם כל המערכת הבנקאית וחברות כרטיסי האשראי כדי לתת מענה לאותם לקוחות שנפגעו מהמשבר ועדיין נמצאים במצב שהם זקוקים לעזרה, המתווה הזה פורסם ואפשר לראות אותו באינטרנט ויהיו עליו אני מניחה הרבה מאוד דיבורים היום.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה בקשר לדחיית ההלוואות.

 << אורח >> עודדה פרץ: לכל הנושא של דחיית הלוואות לעסקים, הנושא הזה עדיין בשיחות ועוד לא התגבש, אבל אנחנו עובדים גם על זה כדי לתת מענה לעסקים כמו - - -

אוסנת הילה מארק: מה שאת אומרת לי זה שבעצם הבנקים עושים פיקוח על הסיפור הזה של נתוני האשראי.

אוסנת הילה מארק: זה מה שאת אומרת לי?

 << אורח >> עודדה פרץ: לבנקים יש מודלים פנימיים שלהם של דירוג אשראי ורובם מסתמכים על הדירוגים של מאגר נתוני האשראי.

 << אורח >> עודדה פרץ: כמו שאמרתי, עצם זה שאדם דחה הלוואה במסגרת המתווים האלה, לא פגע בדירוג האשראי הפנימי שלו.

 << אורח >> עודדה פרץ: יכול להיות מצב שאדם יש לו דברים אחרים שפוגעים בדירוג הפנימי שלו, אם למשל הוא יצא לחל"ת, הוא פוטר, אז יכול להיות שדירוג האשראי שלו משתנה מכל מיני סיבות אחרות.

 << אורח >> עודדה פרץ: יש הרבה סיבות אחרות שיכולות - - -

אוסנת הילה מארק: אדם שנמצא בחל"ת דירוג האשראי שלו נפגע?

 << אורח >> עודדה פרץ: אני לא יודעת, אני רק אומרת שאם עכשיו- - -

אוסנת הילה מארק: אם את כמייצגת את הבנקים לא יודעת אז מי יודע?

 << אורח >> עודדה פרץ: לא, אני אומרת שכן.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם לקוח של בנק בא עכשיו לקבל הלוואה, הבנק בודק את יכולת ההחזר שלו ורואה שכרגע הוא לא מתפרנס, אז מן הסתם זה ישפיע על היכולת שלו לקבל הלוואה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אבל זה לא בגלל שהוא דחה את ההלוואה.

 << אורח >> עודדה פרץ: מבחינת הגילוי, חשוב להבין שבנקים - - -

אוסנת הילה מארק: בסוף זה אליה וקוץ בה.

אוסנת הילה מארק: הרי אנחנו יודעים שהיום במדינת ישראל יש למעלה מ-500,000 אנשים שנמצאים בחל"ת כזה או אחר, ברור, לפי מה שאת אומרת, דירוג האשראי לגמרי נפגע מזה.

אוסנת הילה מארק: אין מה לעשות.

 << אורח >> עודדה פרץ: אין מה לעשות, אנחנו לא רוצים ש- - -

אוסנת הילה מארק: אז למה לא לתת הנחיה, הרי אנשים שנמצאים בחל"ת זה לא שהם, אני מאמינה שאולי כושר הפירעון שלהם להלוואות נפגע, אבל הם לא נשארו חסרי הכנסה.

אוסנת הילה מארק: אז אולי הוא לא הרוויח 8,000 שקל אבל הוא כן מקבל דמי אבטלה בגובה של 6,000 שקל, אז בגלל זה לפגוע לו בדירוג האשראי שלו?

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שזה לא נכון, זה גם לא הגון, כי בסוף מדינת ישראל אפשרה את החל"ת על מנת לשמור על הבטחון הכלכלי של משקי הבית האלה.

אוסנת הילה מארק: אז מצד אחד אנחנו נותנים להם דמי אבטלה אבל מהצד השני אין להם שום יכולת להתנהל בתוך הבנק אם דירוג האשראי שלהם נפגע.

 << אורח >> עודדה פרץ: צריך להבין, אשראי זה לא משהו שהוא בהכרח טוב לכל אחד ובכל - - -

אוסנת הילה מארק: טוב, אבל בסוף אנחנו לא רוצים שהבנקים יהיו האח הגדול שלנו.

אוסנת הילה מארק: כל אחד מנהל את ענייניו לבד.

אוסנת הילה מארק: אם אני החלטתי לקחת בבנק שלי אשראי, ויש לי כושר החזר או כושר פירעון, למה לחסום אותי?

אוסנת הילה מארק: ברור שאשראי הוא לא טוב למשקי בית אם הם לא יודעים לעמוד בו, אבל - - -

 << אורח >> עודדה פרץ: הבנק יתאים את סכום האשראי שהוא ייתן לך או לכל לקוח אחר, בהתאם ליכולת הפירעון שלו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אז אם הרווחת xועכשיו את מרוויחה חצי x, יכולת ההחזר שלך נפגעה.

 << אורח >> עודדה פרץ: לכן אנחנו ממש לא רוצים שיתנו לך, בתור מי שאחראית על כל התחום של יחסי בנק-לקוח, אני לא הייתי רוצה שיתנו לך הלוואה בסכום שלא תוכלי לעמוד בה ותסבך אותך ותגרום לך להסתבך עם ריביות פיגורים, הוצאה לפועל וחדלות פירעון.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו לא רוצים שאנשים יגיעו למצב הזה, אנחנו ממש בשבוע שעבר הוצאנו גם טיוטת הוראה בנושא אשראי צרכני שבדיוק בא לטפל בנושא הזה, שבנקים לא ידחפו אשראי ללקוחות.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה בדיוק בא לטפל בזה שבנקים יתנו ללקוחות בהתאם ליכולת הפירעון שלהם.

 << אורח >> עודדה פרץ: אז אני לא חושבת שזה משהו שלילי, אם נותנים לאדם בגלל שעכשיו יכולת הפירעון שלו ירדה, פחות אשראי.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה משהו שאנחנו רואים אותו - - -

אוסנת הילה מארק: עוד שאלה אחרונה לפני שניתן את זכות הדיבור לדובר הבא.

אוסנת הילה מארק: המפקח על הבנקים יכולים להורות לבנקים איך לנהל את דירוג האשראי?

 << אורח >> עודדה פרץ: המודלים הם מודלים פנימיים של הבנקים שהם מנהלים אותם ואנחנו עושים עליהם ביקורות.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו מפקחים עליהם.

אוסנת הילה מארק: זאת אומרת זה לא משהו שאתם מתווים, זאת אומרת שכל בנק מתווה את המדיניות שלו?

 << אורח >> עודדה פרץ: כן.

 << אורח >> עודדה פרץ: יש כללים בעניין הזה אבל זה לא משהו שהפיקוח על הבנקים קובע אותו.

 << אורח >> עודדה פרץ: הוא מפקח עליו.

אוסנת הילה מארק: זה אולי קצת מנותק, כי בסוף, אם הבנקים כפופים למפקח על הבנקים, מדוע שלא יהיה מתווה אחיד בין בנק פועלים לבין בנק לאומי, האם דירוג האשראי בסוף לא בנוי מפרמטרים שאמורים להיות אחידים?

אוסנת הילה מארק: יכול להיות שלקוח בבנק מזרחי מקבל דירוג אשראי X ובבנק לאומי הוא מקבל דירוג אשראי Y. נכון?

אוסנת הילה מארק: לפי מה שאנחנו מבינים עכשיו?

 << אורח >> עודדה פרץ: נכון.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה בדיוק ה- - -של הבנק.

 << אורח >> עודדה פרץ: אבל שוב, בנקודה שעליה אנחנו מדברים, הנושא הזה נבדק ובכל הבנקים אין פגיעה בדירוג אשראי של לקוחות כתוצאה מהצטרפות למתווה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה מה שחשוב.

אוסנת הילה מארק: תודה.

אוסנת הילה מארק: דרור פלדמן מנהל זרוע משכנתאות במזרחי טפחות בבקשה.

דרור פלדמן: צהריים טובים.

אוסנת הילה מארק: אנחנו מנהלים דיון בנושא דירוג אשראי ללקוחות שדחו משכנתאות במשך תקופת הקורונה, והאם דירוג האשראי שלהם נפגע כתוצאה מזה?

דרור פלדמן: כפי שציינה הגברת עודדה פרץ, עצם העובדה שלקוח ביצע דחיית תשלומים לא מהווה נתון שמשפיע על דירוג האשראי הפנימי של הבנק בעת בחינת בקשה שלו לקבלת אשראי בעתיד.

אוסנת הילה מארק: אז זה לא משפיע עליהם, לפי מה שאתה אומר.

דרור פלדמן: לא.

דרור פלדמן: כמו שזה נבדק, למיטב ידיעתי גם בבנקים האחרים, גם אצלנו אני יודע בוודאות שזה לא משפיע.

דרור פלדמן: זה גם לא מדווח, כפי שהוסבר, על פי חוק נתוני אשראי.

דרור פלדמן: אין פה איזו שהיא פגיעה בלקוח בראייה של קבלת אשראי בעתיד.

דרור פלדמן: למרות הדברים ששמעתי פה, אין לנו אינטרס לא לתת ללקוח אשראי אם הוא עומד ביכולת ההחזר שלו.

דרור פלדמן: אם הוא משתכר, - - -

אוסנת הילה מארק: ברור, תמיד כשיש כושר פירעון אז אין בעיה, הבנק נותן.

אוסנת הילה מארק: הבעיה מתחילה כשכושר הפירעון הוא גבולי, או כשהוא יורד בגלל תנאים כאלה ואחרים שקורים במשק.

אוסנת הילה מארק: זו השאלה הגדולה.

אוסנת הילה מארק: אבל אני כן רוצה לחדד את הנקודה, כי הדיון הזה שאני זימנתי לא בא מהאוויר, הוא בא בעקבות בקשות ותלונות של אזרחים שאומרים 'דחינו משכנתא, באנו לבנק לבקש הלוואה קטנה של 10,000, אמרו לנו 'לא, יש לך הערה כזאת, יש לך הערה אחרת, אתה לא יכול לקבל'.

אוסנת הילה מארק: אני אגיד לך דרור, רציתי להביא את האנשים האלה בזום, הרבה אנשים חששו לעלות בזום, המון אנשים, המון לקוחות אמרו 'עזבי, אני אחר כך הולך לבנק שלי, מתחילים לעשות לי צרות' לכן מאוד היה קשה לשדל את האנשים לבוא עם דוגמאות אופרטיביות לתוך הדיון הזה.

אוסנת הילה מארק: אבל אם אתה אומר לי שזה לא משפיע, דחיית המשכנתאות אינה משפיעה על דירוג האשראי שלהם בתוך הבנקים, זו בשורה.

דרור פלדמן: נכון.

דרור פלדמן: זה מה שאני אומר, יכול להיות שלקוח כזה פנה ועדיין, כמו ש- - - השיחה שלך עכשיו עם הפיקוח, אם לקוח ביקש דחיית תשלומים, ועדיין כרגע הוא לא עובד, אני מניח שגם ברור לך ולכולנו שהוא לא יכול לקבל הלוואה אם הוא לא עובד, אבל למהות הדיון שהתכנסנו, אם לקוח ביקש – ואני שוב חוזר ואומר – ביקש דחיית תשלומים וקיבל דחיית תשלומים על מנת להקל עליו בעת הזו והוא יבוא בעתיד ויבקש הלוואה, קטנה או גדולה, זה לא משנה, והוא יעמוד במבחן ההכנסה שהוא בעצם המבחן הבסיסי, בעצם העובדה שהוא ביקש הלוואה בעת הזו של הקורונה שכולנו מבינים אותה, דחיית תשלומים, זה לא מהווה חסם.

אוסנת הילה מארק: שמענו את סגנית המפקח והיא אומרת שכל בנק בונה לעצמו את התנאים לנתוני האשראי של האזרחים.

אוסנת הילה מארק: בבנק מזרחי טפחות למשכנתאות לדוגמה, איך נבנה דירוג האשראי של לקוח, מה הפרמטרים שהוא צריך לעמוד בהם?

דרור פלדמן: אלה פרמטרים רבים.

דרור פלדמן: אני יכול להגיד באופן כללי שמדובר על פרמטרים שנמצאו ב-, הרי אנחנו העמדנו יותר ממיליון משכנתאות אז יש לנו מספיק נתונים על מנת לנתח את ההתנהלות של הלקוחות לאורך שנים ולראות מהם הפרמטרים שיש להם יכולת להסביר או לנבא יכולת פירעון עתידי של לווה.

דרור פלדמן: הפרמטרים האלה מתחלקים לפרמטרים שקשורים לנתונים האישיים של הלקוח כגון הכנסה, סוג העבודה, מקום העבודה, ותק בעבודה, קביעות לא קביעות, ועוד פרמטרים רבים, פרמטרים שקשורים למספר הנפשות, יחס הכנסה לנפש, ועוד ועוד.

דרור פלדמן: אלה פרמטרים רבים במודל אקונומטרי.

אוסנת הילה מארק: עוד שאלה אחת.

אוסנת הילה מארק: הודיעו עכשיו שכבר לא תהיה הקפאה של משכנתאות.

יבגני סובה: לא, אני הבנתי שמגבשים מתווה.

יבגני סובה: היום יש ישיבה.

אוסנת הילה מארק: עכשיו אני רואה שאמרו שבנק ישראל הודיע שכנראה לא תהיה עוד הקפאה של משכנתאות.

אוסנת הילה מארק: אתה יודע על זה משהו?

דרור פלדמן: אני שמעתי גם כן, אנחנו נמצאים בקשר עם בנק ישראל בתקופה האחרונה לגבי מתווה חדש.

יבגני סובה: לא, מגבשים מתווה חדש כרגע.

יבגני סובה: יש כוונה לגבש מתווה חדש להמשך ההקפאה בין 6-9 חודשים.

יבגני סובה: אבל אין עדיין הודעה רשמית.

אוסנת הילה מארק: זאת אומרת אתה לא יודע עוד אם יהיה מתווה חדש להקפאת משכנתאות.

דרור פלדמן: אני הייתי פה בדיון כעת, אני לא ראיתי את ההודעה שהוציא בנק ישראל אבל אני יודע שהכוונה לבצע מתווה שבו לקוחות יוכלו לקבל דחיה מסוימת בהתאם ל- - - בין אם זו דחיה חלקית או - - -

אוסנת הילה מארק: ח"כ יבגני סובה רוצה לשאול אותך שאלה.

יבגני סובה: אנחנו יודעים שבערך 140,000 איש בסך הכל פנו לבנקים, אני לא יודע מה האחוז אצלכם בטפחות אבל רוב המשכנתאות דווקא אצלכם מבחינת הדיור.

יבגני סובה: יש לי שתי שאלות.

יבגני סובה: אתם יודעים להעריך באחוזים כמה אנשים למשל יפנו אליכם בתחילת ינואר ואז תוכלו להיערך, ויכול להיות שזה גם ישפיע על המתווה.

יבגני סובה: השאלה השניה היא, כשאנחנו מדברים על הקפאה המשמעות היא שאתם דוחים את כל התשלומים או שאתם אומרים 'תשמע יש לך משכנתא 6,000 שקל, בוא תשלם 3,000 שקל וחלק מזה תוכל להחזיר לאחר מכן'.

יבגני סובה: כי אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאדם שהוא בחל"ת, חל"ת זב 75% מהתשלום - - -

אוסנת הילה מארק: הסברתי, אתה היית בחוץ ואמרתי שאדם שלדוגמה היה מרוויח 8,000 שקל עכשיו הוא מקבל 8,000 שקל עכשיו הוא מקבל ,000, 5,700 שקל, זה לא שכושר הפירעון שלו נעלם לגמרי.

יבגני סובה: בדיוק.

יבגני סובה: אז השאלה אם אפשר לחלק את החוב הזה, זה גם מקל על הבנאדם וזה גם מקל על הבנק, ואתם מה שנקרא, שומרים על רצועת הבטחון הזאת, שאתם יודעים שבכל מקרה הוא יחזיר סכום מסוים מהמשכנתא.

יבגני סובה: אמנם יש סיכון אולי בריביות, אבל עדיין הוא ירגיש שהוא עדיין משלם ולא שהכל ייפול עליו אחר כך, בעוד תשעה חודשים.

דרור פלדמן: אתה צודק במאה אחוז.

דרור פלדמן: אני אענה לשתי השאלות שלך.

דרור פלדמן: קודם כל לגבי השאלה הראשונה, אכן מעל 100,000, אני מדבר במערכת הבנקאית, בנק ישראל פרסם את הנתונים בזמנו, החל מתחילת אירועי הקורונה במארס, צריך לומר שרובם חזרו לשלם, מעל 60% מהלקוחות שביקשו דחיית תשלומים חזרו לשלם באופן מלא ותקין.

דרור פלדמן: לגבי ינואר שאלת, יש אכן אוכלוסייה שמסתיימת לה דחיית התשלומים על פי המתווה הקודם של בנק ישראל שהיה עד סוף השנה.

דרור פלדמן: אני לא יודע כמה מתוכם האם אכן, גם באוכלוסייה זו, קרוב ל-60% או 70% מהלקוחות האלה כמו קודמיהם, יחזרו לשלם, אני לא יודע.

דרור פלדמן: נראה.

דרור פלדמן: אנחנו בכל מקרה, ופה זה קשור לשאלה השניה שלך ואני מאוד מסכים איתך, נערכים.

דרור פלדמן: אני יודע שגם היה מתווה שבנק ישראל שקל לפרסם, אני מניח שהוא גם יפרסם אבל לפחות אני יכול להעיד על עצמנו שאנחנו נערכים עם מתווה ועם אפשרות שלקוח יוכל לא להיות במצב של 0 או 1, לא משלם או כן משלם.

דרור פלדמן: - - -שהוא יוכל לשלם 25%, 50%, 75%, בהתאם ליכולות שיש לו באותה עת, ואז זה גם ייתן לו בחירה אם הוא מעוניין בתום תקופת הדחיה הזאת להגדיל את התשלום החודשי על יתרת התקופה, דבר ש - - - או לחילופין להאריך את תקופת ההלוואה ואז גם כשהוא יסגור את הדחיה הזאת, ההחזר החודשי שלו לא יעלה.

דרור פלדמן: זה מה שכיוונת אליו.

דרור פלדמן: לכן כן, בהחלט, אני חושב שהדברים שאמרת נכונים, צריך לייצר מצב שבו יש אפשרות ללקוח בהתאם ליכולות שלו, כפי שציינה היו"ר, לשלם רק חלק מההלוואה באופן שהוא תואם את היכולות שלו באותה עת.

יבגני סובה: אני גם לא נכנס לתכניות שונות של הלוואות, אנחנו יודעים שיש כאלה שלוקחים עם אפשרות להשלים, עם אפשרות לא לשלם ריבית, יכול להיות שגם הקורונה תשפיע בסופו של דבר גם עלינו כמחוקקים בשביל כן להכנס לנקודה הזאת.

יבגני סובה: כי אם למשל לאדם נפתחת קרן השתלמות בשיא המשבר והוא כן רוצה לשלם אבל התכנית שלו של המשכנתא לא מאפשרת לו לשלם - - -

אוסנת הילה מארק: כי נקודת היציאה שלו היא - - -

יבגני סובה: בדיוק.

יבגני סובה: אז יכול להיות שפה נצטרך גם לתת את הדעת בעניין.

אוסנת הילה מארק: אבל אני חושבת שהיום במשכנתאות יש המון נקודות יציאה, זה הרבה יותר גמיש.

יבגני סובה: אבל עד כמה שאני זוכר ככל שיש פחות נקודות יציאה כך גם התנאים יותר טובים.

יבגני סובה: כי אם אתה משלים את כל החוב שלך - - -

אוסנת הילה מארק: טוב, איך הם ירוויחו?

יבגני סובה: בסדר.

יבגני סובה: אני אומר, הבנקים צריכים להרוויח, כל עוד הבנקים מרוויחים גם המדינה מרוויחה, אבל בסיטואציה הזאת שנוצרה יכול להיות שהמחוקק יצטרך לתת פה את הדעת בעניין לשינוי וממש התערבות זמנית.

יבגני סובה: אני לא אומר שצריך להגיד לבנקים איך להרוויח, אבל עדיין, כרגולטור, כבנק ישראל, כמדינה, כן צריך להתייחס למצב הזה.

יבגני סובה: זה מצב לא נורמלי, זה פעם ב-100 שנה.

יבגני סובה: כפי שאמר ראש הממשלה.

יבגני סובה: פעם ב-100 שנה יש משבר כזה.

יבגני סובה: לזה אנחנו נגיע.

יבגני סובה: אני מניח שזה לא הדיון האחרון שאנחנו נעקוב.

יבגני סובה: תודה רבה דרור.

אוסנת הילה מארק: תודה לדרור פלדמן.

אוסנת הילה מארק: רן מלמד מפורום ארלוזורוב בבקשה.

רן מלמד: בוקר טוב ותודה על הדיון, אני חושב שזה דיון מאוד חשוב והכרחי ותודה על הדברים שהוצגו.

רן מלמד: הייתי רוצה להתחיל קודם כל באמירה קטנה על המתווים החדשים שהוצגו ממש בשעה האחרונה על ידי הפיקוח על הבנקים, שני מתווים האחד מול חברות כרטיסי האשראי ואחד מול הבנקים ולהגיד לכם קצת מהנתונים שנמצאים שם כי אני חושב שחשוב שתדעו.

רן מלמד: קודם כל המתווים האלה מדברים רק עד התקופה של סוף מארס.

רן מלמד: ומה קורה ביום שאחרי?

רן מלמד: ונניח שהחל"ת מסתיים ביוני, מה קורה ב-1 ביולי, האם מישהו בפיקוח על הבנקים כבר מתכנן את ההנחיות לבנקים לאיך להתנהל עם הלקוחות ברגע שהתמיכה הממשלתית תסתיים - - -

אוסנת הילה מארק: טוב רן, עכשיו אנחנו יודעים שיש לנו long שהוא קצת אויר עד יוני.

אוסנת הילה מארק: אני מקווה שעד יוני אנחנו יוצאים מהמשבר הזה.

רן מלמד: אז קודם כל המתווה שהוצג היום הוא עד מארס, הוא לא עד יוני.

רן מלמד: זו נקודה שאתם צריכים לדעת.

רן מלמד: אבל אני רוצה לקחת את זה ברשותך בקצרה למקום אחר.

רן מלמד: כי הרבה פעמים מה שחשוב זה באמת התמונה הכוללת ולאו דווקא השאלה הנקודתית ואני חושב שעודדה פרץ אמרה את זה בצורה מאוד יפה.

רן מלמד: היא בעצם אמרה איך הבנקים יכולים להמשיך לרשום או לסמן את הלקוחות של הבנקים בצורה אפילו שלילית, בלי שזה עובר על ההנחיה של לא לרשום אותם אם הם ביקשו הקפאה או לא.

רן מלמד: כי קורים פה בעצם שני דברים.

רן מלמד: יש הרבה מאוד לקוחות, בעיקר הלקוחות השכירים שמקבלים מסגרות אשראי מהבנקים שמוגדרות מסגרות על פי המשכורת שלהם.

רן מלמד: וברגע שהמשכורת מפסיקה להכנס, בין אם זה חל"ת ובין אם זה פיטורין, הרבה פעמים הבנקים מורידים את מסגרות האשראי, ואני חושב שהוועדה צריכה קודם כל לבקש מבנק ישראל נתונים לגבי מסגרות האשראי של המשכורות שבוטלו או הוקטנו על ידי הבנקים ללקוחות שהוצאו לחל"ת, אני חושב שזה נתון מאוד חשוב.

רן מלמד: דבר נוסף שעודדה פרץ אמרה והוא קריטי לעניין שלנו, היא הודתה שהבנקים בהחלט מסמנים את המצב של הלקוחות שלהם על פי המצב הכלכלי שלהם.

רן מלמד: בלי קשר או עם קשר ללקחו משכנתא והקפיאו אותה, לקחו הלוואה והקפיאו אותה, וכפי שאת אמרת, ח"כ מארק, ואני יודע את זה גם מידע שלי ממקרים שהגיעו אלי, אנשים הגיעו לבנקים ואמרו להם 'אתם הקפאתם הלוואה, אנחנו לא יכולים לעזור לכם יותר עד שלא תסלקו או עד שלא תחזירו או עד שלא תעשו דברים אחרים' ולזה מצטרפים הסימונים הנוספים.

רן מלמד: הבעיה הגדולה שאותה אנחנו לא יודעים זה איך מתנהגות לשכות נתוני האשראי, אותן לשכות שעובדות עם חברות כרטיסי האשראי ועם ספקים שנותנים אשראי מהשוק החוץ בנקאי האחר, אין הם מתנהגים, לזה אנחנו לא יודעים ומכיוון שהם לא מפוקחים על ידי הפיקוח על הבנקים, אני מדבר על נותני האשראי, לא על המערכת שמספקת, אנחנו לא יודעים איך הם משיגים עוד מידע שאולי לא עובר דרך מאגר נתוני האשראי, ומסמן אנשים בצורה שלילית, ואני חושב שצריך לקבל תשובות על הנושא הזה גם מהרגולטור שאחראי על נותני השירותים הפיננסיים החיצוניים.

רן מלמד: בשורה התחתונה, אם אני אסכם, אני חושב שאי אפשר לקדם דיון בנושא הזה בלי שיתקבלו נתונים מאוד מדויקים מהפיקוח על הבנקים לגבי הורדת מסגרות אשראי של הלקוחות ומה הסיבות שגרמו לכך.

רן מלמד: האם מה שגרם לכך היה הקפאת ההלוואות או משכנתאות מצד אחד, או כי אנשים יצאו לחל"ת או פוטרו ולכן מסגרות האשראי של המשכורת שלהם פשוט בוטלו.

רן מלמד: אני חושב שזה חלק גדול ממה שהוועדה צריכה לדון בו.

רן מלמד: תודה.

אוסנת הילה מארק: תודה רבה.

אוסנת הילה מארק: ח"כ אימאן ח'טיב בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב כבוד היו"ר, חברות וחברים.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא של האשראי הפך להיות קריטי לחלק מהאנשים ולחלק מהעסקים בתקופה האחרונה.

אימאן ח'טיב יאסין: ככל שהמשבר של הקורונה נמשך, המצב הולך ומחריף.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב לא כל חברות האשראי ולא כל הבנקים נתנו את המרווח שאנשים צריכים כדי להמשיך לנשום.

אימאן ח'טיב יאסין: לא מדברים על חיים של לוקסוס, מה שהיה ברגיל, אבל לנשום ולהצליח לספק את הצרכים הבסיסיים שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: התבשרנו היום בנושא של המשכנתאות שיש דחיה מסוימת, נקווה שבאמת לגבי שאר הדברים הדבר כן יתרחש.

אימאן ח'טיב יאסין: עוד נקודה שאני חושבת שצריך גם לשים לב אליה בכל נושא האשראי והריביות שמשולמות עבור נטילת האשראי - - -

אוסנת הילה מארק: כן.

אוסנת הילה מארק: דיברנו על זה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה נושא מאוד מאוד חשוב, במיוחד לאור העובדה שהרבה אנשים יושבים בבתים בלי עבודה, בלי הכנסה, בלי כלום ולכן גם צריך לתת את הדעת על הנושא.

אוסנת הילה מארק: תודה.

אוסנת הילה מארק: רועי כהן נשיא לה"ב.

רועי כהן: גבירתי היו"ר, אני קודם כל רוצה לברך על הדיון.

רועי כהן: הוא רק מעיד על המחוברות שלך לשטח ובסופו של דבר אני חושב שהנושא שאת מעלה היום הוא אחד החשובים ביותר לתחום המגזר העסקי ובעיקר לעצמאים ולעסקים הקטנים.

רועי כהן: אני אומר את זה כאן, קבל עם ועדה, הנושא של הרשימה השחורה הולך להיות החסם הגדול ביותר לצמיחה של המשק במדינת ישראל.

רועי כהן: זה הולך לייצר את מחנק האשראי האמיתי כלפי אותם אנשים שירצו להשתקם ביום שאחרי, ואם לא נטפל בזה עכשיו, אנחנו נמצא את אותם אנשים מתהלכים פה כמו זומבים.

רועי כהן: הם יחיו כדי לשלם את החובות ומתים כדי לקבל זכויות.

רועי כהן: זה בדיוק מה שיהיה כאן.

רועי כהן: ואני מדבר איתך, באמת שמעתי את הדברים שלך בהתחלה.

רועי כהן: תבין, זה לא רק הנושא שאם כן יש רישום או אין רישום.

רועי כהן: זה ביום שאחרי.

רועי כהן: אנשים כרגע, סגרת להם את העסק, נוצר להם מצב שאין להם מחזור, הם לא אשמים בזה.

רועי כהן: אני יכול לתת מקרה קונקרטי של אדם שהייתה לו חברת אוטובוסים, אחת הטובות ביותר במדינת ישראל.

רועי כהן: שילם בשנה כמה מיליוני שקלים מס למדינת ישראל והעסיק עובדים.

רועי כהן: היום הוא הגיע למצב של פשיטת רגל.

רועי כהן: למה?

רועי כהן: כי בסופו של דבר הוא לא יכול לשלם על האוטובוסים את אותן הלוואות, לא הייתה דחיה.

רועי כהן: עכשיו האדם הזה גם ביום שאחרי, שירצה להקים את העסק מחדש, יש לו כתם שהוא פשוט רגל.

רועי כהן: והוא לא פושט רגל בגלל שהוא אשם, הוא פשט את הרגל בגלל שהמדינה לא ידעה לתת - - -

אוסנת הילה מארק: רועי בגלל זה אנחנו - - -

רועי כהן: אני רוצה רגע לחדד את הדרישה שלי.

רועי כהן: הדרישה היא שכל הנושא הזה של רשימה השחורה, כל הנושא הזה של הרישום, תבינו, זה ישפיע ביום שאחרי.

רועי כהן: את עלית על הנקודה.

רועי כהן: כל דבר יופיע.

רועי כהן: אני אומר לך, זה שאתה אומר שלוש שנים, זה חרטה ברטה.

רועי כהן: אנשים, מוציאים להם מלפני 10 שנים ומלפני 15 שנים רישומים על זה שחזר להם צ'ק כזה או אחר.

רועי כהן: כל הדברים האלה זה חרטה ברטה, זה טוב למצגות.

רועי כהן: אנשים סובלים כרגע אפילו מהיסטוריה ישנה, כאשר הם באים לפתוח עסק, מוציאים להם שפעם היה להם משהו, מישהו שהייתה לו חברה למכונות שתיה והוא לא שילם לאיזה מתנ"ס שהוציא נגדו איזה צו, ובסופו של דבר הוא לא יכול לקבל עכשיו.

רועי כהן: תבינו, זה המקרים שאני נתקל בהם.

אוסנת הילה מארק: רועי, בשביל זה אני מקיימת את הדיון הזה, כי אני מבינה שבעתיד הלא רחוק אנחנו ניתקל בכל המקרים האלה ולאט לאט אנחנו עכשיו רוצים לפרוט את הדברים האלה כדי להבין שמחר בבוקר תהיה מדיניות של בנק ישראל ושל המפקח על הבנקים שהוא יבוא ויגיד לנו, בדיוק כמו שאמרה עכשיו סגנית המפקח, אנחנו רוצים למנוע את מה שאתה אומר עכשיו כי זה יתקע לנו את המשק.

אוסנת הילה מארק: אחר כך לא נוכל לצמוח.

רועי כהן: אסנת, אני רוצה שיתנו תשובה.

רועי כהן: מה קורה - - - מישהו שפשוט את הרגל במהלך תקופת הקורונה.

רועי כהן: האם חמש שנים הוא לא יכול לקבל אשראי, לא לפתוח חשבון בנק, לא לתת צ'קים.

אוסנת הילה מארק: רועי, תיכף הדיון צריך להסתיים ואני רוצה כן לשמוע את אחת מהחברות שנותנות נתוני אשראי.

אוסנת הילה מארק: אנחנו יודעים שהרבה מהעסקים משתמשים בהם.

אוסנת הילה מארק: נציג BDI.

דני סינגרמן: שלום.

דני סינגרמן: אני מ-BDI.

דני סינגרמן: אני אתייחס.

דני סינגרמן: יש פה קצת ערבוביה של דברים.

דני סינגרמן: כל נושא של נתוני האשראי, המאגר נמצא בבנק ישראל, יש חוק נתוני אשראי מ-2016 והדירוג מבוסס אך ורק על הנתונים שקיימים במאגר של בנק ישראל.

דני סינגרמן: שום נתון אחר לא נכנס לדירוג.

דני סינגרמן: לא הכנסות, לא - - - לא הם הוא נשוי, רווק, איפה הוא גר, שום דבר אחר שהוא דמוגרפי לא נכנס.

אוסנת הילה מארק: ברור לי שנתונים דמוגרפיים לא, אבל הנתונים הכלכליים שאתה שואב, מהיכן אתה שואב?

אוסנת הילה מארק: אתה שואב אותם הרי מבנק ישראל, ובנק ישראל עכשיו אמרו לנו שהם מפקחים אבל לכל בנק יש את הזה שלו.

דני סינגרמן: אני צריך עוד פעם לעשות קצת הפרדה.

אייל חדד: הם לא מקבלים מהבנקים.

אייל חדד: הם מקבלים, המאגר שאני ממונה עליו הוא אך ורק נתוני אשראי, מוסר תשלומים באשראי בלבד.

אוסנת הילה מארק: נכון, אבל מה שהוא עושה זה מאגר.

אייל חדד: זה אותו מאגר שמדברים עליו, אבל הוא לא קשור לדירוגים הפנימיים של הבנקים.

אוסנת הילה מארק: אני יודעת.

אוסנת הילה מארק: בבקשה.

דני סינגרמן: לשכות ה- - - רק מפיצות של נתוני אשראי ושם בנתוני אשראי אין הכנסות, אין משכורות, אין הודעה על הפסקת משכורת, אין הודעה על חל"ת, יש רק התנהגות אשראי של הצרכן.

אוסנת הילה מארק: בוא נמקד את זה.

אוסנת הילה מארק: האם מישהו שהחליט לדחות משכנתא או לדחות הלוואה עסקית, הדבר פוגע בנתוני האשראי שלו או לא? אצלך.

אוסנת הילה מארק: ב-BDI שלך, כשאתה אוסף את הנתונים.

דני סינגרמן: כל עוד זה בהסכמת הבנק וזה בתקופת הקורונה אין שם השפעה על דירוג אשראי.

רועי כהן: צ'ק שחזר לו - - -

אוסנת הילה מארק: הרי צ'קים לא נספרים.

אוסנת הילה מארק: הם מסומנים כאילו שזה בתקופת קורונה.

רועי כהן: לא - - - עד ה-10.8.

רועי כהן: לא האריכו את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: שתדעי לך שזה לא עובד.

אימאן ח'טיב יאסין: הרבה בנקים - - -

אוסנת הילה מארק: נכון, עדיין אין לנו ארכה לזה, רועי, אני יודעת.

רועי כהן: כל מי שעכשיו חוזר לו צ'ק נכנס לרשימה השחורה.

אוסנת הילה מארק: אוקיי.

אוסנת הילה מארק: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

אוסנת הילה מארק: תראו, חברים, אני זימנתי את הדיון המאוד חשוב הזה מהסיבה היחידה, אני חושבת שבזמן הלא רחוק המשק יתחיל לחזור לאיתנו ואני לא רציתי לראות את משקי הבית ואת העסקים נתקלים בחומה בצורה מול הבנקים כי הם דחו הלוואות, כי ה-DBI שלהם, ואני משתמשת ב-BDI זה הז'רגון המקובל למרות שזו חברה אחת מתוך כל החברות שנמצאות.

אוסנת הילה מארק: אני קוראת מכאן לבנקים, לבנק ישראל, להשקיע בזה ולהנגיש לציבור את החוק של נתוני האשראי.

אוסנת הילה מארק: לא כולם יודעים איך זה משפיע, מה זה עושה על חשבון הבנק שלו, לא כולם יודעים איך זה משפיע עליו ומה זה עושה לו בתוך הבנק שלו.

אוסנת הילה מארק: אני מאוד הייתי שמחה אם בנק ישראל היה יוצר פה איזה שהוא מתווה אחיד לכל הבנקים ולא כל בנק לוקח נתון כזה כפרמטר X, ובנק אחר לוקח נתון כזה כפרמטר Y. אני חושבת שבסוף הפיקוח על הבנקים כמו שהוא אחיד על כל הבנקים, גם על חוק נתוני אשראי, הוא היה צריך להיות אחיד, זאת אומרת אם אני בנק לאומי ואני אוספת נתוני אשראי על לקוח מסוים אני רוצה שכך יהיה נכון גם לגבי בנק לאומי וגם לבנק הפועלים וגם לבנקים למשכנתאות.

אוסנת הילה מארק: מדוע זה משתנה מבנק לבנק, זו סוגיה לדעתי מאוד דרמטית.

אוסנת הילה מארק: כי אם בנק הפועלים לוקח 8,000 שקל ככושר החזר ופירעון שהוא כושר טוב ובנק לאומי אומר 8,000 שקל זה לא מספיק לי, אז אני חושבת שבסוף, חוק נתוני אשראי, ככל שהוא לא מונגש לציבור במדינת ישראל, כך אנחנו כאזרחים פחות יודעים איך להתנהג בתוך הבנקים וזה משהו שהוא דרמטי.

אוסנת הילה מארק: הוא דרמטי למשקי הבית, הוא דרמטי לעסקים, הוא דרמטי לעסקים גדולים, קטנים וזעירים.

אוסנת הילה מארק: בסוף אני חושבת שחוק נתוני אשראי שעבר ב-2016 הוא חוק דרמטי ואני באמת פונה אליכם, תנגישו אותו לציבור, ההנגשה הזאת היא קריטית לציבור.

אוסנת הילה מארק: כי אם לא ננגיש אותו, אנחנו לא נדע איך להתנהל בתוך הבנקים.

אוסנת הילה מארק: היום אנחנו מבינים כמה משקי הבית תלויים באשראים של הבנקים, כמה העסקים – אנחנו שומעים פה, עסקים מתמוטטים, אנחנו יודעים את זה שהעסקים מתמוטטים, אבל אם בנקים ינהגו בהם בהגינות, בגלל המצב הדרמטי הזה, אני חושבת שאנחנו יכולים להביא בשורה.

אוסנת הילה מארק: הדיון הזה הוא חלק מהרבה דברים שאני פועלת למען האזרחים במדינת ישראל ולמען העסקים כי אני באה מהמגזר העסקי ואני מבינה טוב את הצרכים שלהם, לכן אני חושבת שהייתה חשיבות מאוד גדולה בדיון הזה ואני שמחה שבדיון הזה הבנו שזה לא פוגע, ואני שמח שמשקי הבית, היום צריכים להבין שכאשר אתם פונים לבנקים שלכם ובנקים אומרים לכם 'לא, דחיתם הלוואה או לא שילמתם הלוואה בזמן וזה פגע בנתוני האשראי שלכם', תדעו שזה לא חוקי.

אוסנת הילה מארק: תדעו שזה לא פוגע בכם.

אוסנת הילה מארק: אני אשמח מאוד, אני פונה אליך אייל וכל מי שהיה בזום, תנגישו את זה.

אוסנת הילה מארק: זה חשוב.

אוסנת הילה מארק: יש בזה חשיבות מאוד רבה לציבור, למשקי הבית וגם לעסקים.

אוסנת הילה מארק: יש לך עוד משהו לומר?

אוסנת הילה מארק: בקצרה.

אייל חדד: קודם כל לגבי ההסברה, אנחנו מקבלים את ההמלצה שלך, אנחנו מתכוונים ויש לנו גם מנהלת תקשורת חדשה, יושבת איתי כאן גם - - - שהיא אחראית הסברה.

אייל חדד: אנחנו מתכוונים ליישם את זה ב- - - אנחנו מתכוונים לעשות מערך הסברה על נתוני האשראי.

אייל חדד: דבר שני, מה שאתה העלית לגבי מאגרים אחרים.

אייל חדד: אין לנו שליטה על מאגרים אחרים.

אייל חדד: כי אנחנו בעצם, מעגל נתוני האשראי, יש לנו שליטה רק על מה שקשור למאגר נתוני אשראי.

אייל חדד: אם המחוקק יקבע - - -

אוסנת הילה מארק: למה לא להקים מאגר שיהיה בפיקוח כמובן, לא כמו המאגרים האלה - - -

אייל חדד: לא, זהו, המאגרים האלה זה עניי של המחוקק.

אייל חדד: ואני פונה אליכם.

אייל חדד: אם אתם תחליטו שרק מאגר נתוני אשראי יכול לשמור נתונים וכל המקומות האחרים לא יכולים לשמור נתונים מעבר לשלוש שנים, כך יהיה.

אייל חדד: אבל מה קורה, יצרתם חוק נתוני אשראי, אצלנו יש פיקוח הדוק, אנחנו משקיעים בו תשומות ויש פיקוח על המערכת באמת ברמה מאוד גבוהה.

רועי כהן: לכן כשאמרת שלוש שנים זה לא נכון.

אייל חדד: שוב, מערכת נתוני האשראי היא לשלוש שנים ואף אחד לא רואה את הנתונים.

אייל חדד: אם יש כל מיני חברות חיצוניות, תחוקקו שאסור יהיה לאסוף נתונים מעל שלוש שנים.

אייל חדד: אדרבה.

אוסנת הילה מארק: חברים, שמעתי, לקחתי לתשומת לבי.

אוסנת הילה מארק: תודה לכל מי שהשתתף בזום.

אוסנת הילה מארק: תודה שבאתם לכאן, תודה על שיתוף הפעולה.

אוסנת הילה מארק: הישיבה נעולה.