ועדת החוץ והביטחון, כנסת 23, פרוטוקול מספר 62, 2020-11-16 10:00

צבי האוזר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון בסעיף השני על סדר היום – דיון מהיר, כפי שאושר על-ידי מזכירות הכנסת – הצעה של חברת הכנסת תמר זנדברג בנושא: התמודדות כוחות הביטחון עם אלימות מתנחלים.

צבי האוזר: חברת הכנסת זנדברג, בבקשה תציגי את הדברים.

תמר זנדברג: תודה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: תודה לנשיאות על אישור הדיון, ותודה לוועדה.

תמר זנדברג: אהיה מאוד מאוד קצרה.

תמר זנדברג: אני רק אציג את הנושא.

תמר זנדברג: אני רואה שיש לנו המון דוברים בזום וזמן מאוד קצר.

תמר זנדברג: אנחנו כרגע נמצאים בסוף עונת המסיק, ולאורך החודשיים האחרונים, כמדי שנה – אני חייבת להדגיש שזו תופעה שיטתית שחוזרת על עצמה מדי שנה ולאורך כל השנה אבל ביתר שאת בחודשים האלה – אנחנו רואים אלימות קשה מאוד בשטחים הכבושים בגדה המערבית.

תמר זנדברג: חלקם – אני ביקשתי להראות שני סרטונים מאוד מאוד קצרים כדי שנוכל להתרשם – באזור חווארה, יצהר, בורין, באזור שבו תושבי המקום, פלסטינים, מבקשים לקיים את שגרת חייהם, בעיקר את שגרת חייהם החקלאית, כאמור במסיק זיתים, ונתקלים באלימות קשה, באלימות פיזית, בתקיפות אלימות, בהשלכת אבנים ואף סלעים.

תמר זנדברג: כמדומני, הייתי חברת כנסת בשנת 2014 או 2015, כשביוזמת משרד המשפטים, שרת המשפטים ציפי לבני, עבר חוק טרור חדש שהגדיר השלכת אבנים כטרור.

תמר זנדברג: אנחנו באמת רואים כאן תקיפות קשות מאוד שמסכנות חיים, פגיעה קשה ברכוש, השחתת עצים, פגיעה ברכבים – לא רק ריסוס ותג מחיר שזה חמור כשלעצמו אלא ממש שריפת רכבים, פוגרומים של ממש במוסקים פלסטינים בתוך כפרים – באמת אלימות מהקשה ביותר שאפשר לתאר נגד כוחות הביטחון ונגד פלסטינים באופן כמעט יומיומי.

תמר זנדברג: אני ביקשתי את הדיון כדי להעלות לדיון את אוזלת היד הכמעט מוחלטת שכונתה על-ידי ארגוני זכויות האדם, בחלקם איתנו – "יש דין", "רבנים למען זכויות אדם", "שוברים שתיקה" ואחרים – כעמידה מנגד.

תמר זנדברג: כוחות הביטחון פשוט לא קיימים באירוע.

תמר זנדברג: למרות שברמה המדינית, לצערי, באופן שאני חושבת שצריך לבוא לסיומו, הצבא הוא הריבון בשטח, אנחנו רואים פשוט פעם אחר פעם עמידה מנגד ופשוט לא עושים כלום או במקרה הגרוע – עוצרים ומונעים דווקא מהקרבנות, מהמוסקים הפלסטינים, מהקרבנות של האלימות, את שגרת חייהם ואת עבודתם החקלאים, כביכול במסווה של הפרדת הנצים למרות אין פה שני נצים ואין פה שני צדדים אלא יש פה פשוט תקיפות אלימות מצד מתנחלים בעיקר מאזור יצהר והמאחזים שמסביב ועוד התנחלויות באזור וקרבנות שהם הפלסטינים לרוב ומדי פעם – גם כוחות הביטחון.

תמר זנדברג: אני ארצה שנשמע גם עדויות, וגם כמובן שנשמע מנציגי הצבא ומנציגי המשטרה מה נעשה במקרים האלה.

תמר זנדברג: תודה.

צבי האוזר: תודה רבה, חברת הכנסת זנדברג.

צבי האוזר: אבקש מסא"ל יאיר פינטו, קמב"ץ פיקוד מרכז.

שמואל לטקו: מה זה "הוא לא פה"?

שמואל לטקו: אני רואה אותו.

שמואל לטקו: הוא היה פה לפני שנייה.

אל"מ דוד סונגו: צוהריים טובים.

אל"מ דוד סונגו: שומעים אותנו?

אל"מ דוד סונגו: אני קצין אג"מ פיקוד מרכז.

צבי האוזר: מה שמך?

צבי האוזר: הצגתי אותך אחרת.

שמואל לטקו: אמרו לנו שקמב"ץ יבוא.

אל"מ דוד סונגו: - - -

תמר זנדברג: לשפר את האינטרנט בצה"ל.

אל"מ דוד סונגו: דוד סונגו.

צבי האוזר: פשוט הצגנו את יאיר פינטו, ואני מתנצל.

צבי האוזר: אל"מ דוד סונגו.

אל"מ דוד סונגו: - - -

קריאה: הוא נקטע.

אל"מ דוד סונגו: ראשית, אני רוצה לציין שתקופת המסיק הנוכחית - - -

צבי האוזר: דוד, לא שמענו אותך.

צבי האוזר: אתה יכול להתחיל את דבריך מהתחלה, בבקשה?

אל"מ דוד סונגו: אתחיל מהתחלה.

אל"מ דוד סונגו: אנחנו נמצאים לקראת סיומה של תקופת המסיק, לאחר כחמישה שבועות, ואנחנו נמצאים עם זה שכ-90% ממה שתוכנן בוצע.

אל"מ דוד סונגו: יש לנו עוד מספר מרחבים שאותם אנחנו נדרשים להשלים בשבוע הקרוב, ואז אנחנו נגיע למסוק עד הזית האחרון.

אל"מ דוד סונגו: צריך לומר שבמאפייני התקופה הזו, לעומת שנים עברו, זו תקופת מסיק שהיא במציאות של חוסר תיאום מול הרשות הפלסטינית, וזה מאוד מאוד מאתגר אותנו.

אל"מ דוד סונגו: חרף כל מה שאמרתי, אנחנו עומדים בכל התוכנית עם תיאום כזה או אחר שאנחנו עושים בין הצדדים.

אל"מ דוד סונגו: בנוסף, אני אומר שמגמת האירועים במהלך השבועות הלכה וירדה, ובשבוע האחרון אנחנו עם אירוע אחד בלבד.

אל"מ דוד סונגו: אם אני משווה את זה גם לאירועים משנה שעברה, אנחנו בכ-50% פחות מהאירועים שהיו בשנה שעברה.

אל"מ דוד סונגו: אותם האירועים כפי שצויין כאן – אפשר לומר שאנחנו בכל מרחב - - - מאפיין את האזור - - - היותר מועדים - - - המרחב של שומרון - - -

שמואל לטקו: מה יהיה?

אל"מ דוד סונגו: בתוך - - - נערכים אל מול המרחבים הללו שב"כ ומשטרה עם חפ"קים משותפים בפיקודו של המח"ט, וכאשר יש אירוע של התכתשות, חיכוך, בין אזרחים ישראליים לפלסטינים, אחת שיש איום לפגיעה בנפש או רכוש – ההתערבות שלנו זהה לחלוטין.

אל"מ דוד סונגו: אנחנו מונעים את זה ועובדים בכל האמצעים שעומדים לרשותנו כדי למנוע את אותו חיכוך.

אל"מ דוד סונגו: האם יכול להיות שאנחנו מצליחים למנוע את כל האירועים לכדי אפס?

אל"מ דוד סונגו: – התשובה היא: לא.

אל"מ דוד סונגו: האם באירועים שיש ויש נוכחות צבאית ומשטרתית במרחבים הללו, התגובה היא בכל האמצעים שיש לנו ועל-פי ההוראות וההנחיות של המפקדים?

אל"מ דוד סונגו: – התשובה היא: כן.

אל"מ דוד סונגו: אני לא מזהה באירועים כאלה של חיכוכים שיש פגיעה בנפש ו/או רכוש איזושהי אפליה מסוימת בתגובתיות אל מול כל אחד מהצדדים הללו.

אל"מ דוד סונגו: צריך לומר שיש מוקדים שבהם אנחנו משקיעים כוחות רבים, למשל: המרחב של יצהר – יש פלוגת מג"ב שיושבת שם באופן קבוע, במיוחד בתקופה הזאת, כדי למנוע את אותם מקרים.

אל"מ דוד סונגו: לארוז את דבריי, אני אומר: פיקוד המרכז, באמצעות כוחות צה"ל, השב"כ והמשטרה, יאפשרו לתושבים הפלסטיניים למסוק עד הזית האחרון, ואנחנו עושים הכול על מנת למנוע את כלל החיכוכים.

אל"מ דוד סונגו: יש מגמה של ירידה משמעותית בחיכוכים.

אל"מ דוד סונגו: צריך לומר שבתחילת תקופת המסיק היה שבוע עם כמות אירועים גדולה, וזו הייתה תוצאה של חוסר תיאום – גם מצב שבו פלסטינים באים למסוק ואז הם נמצאים ללא כוחות צה"ל.

אל"מ דוד סונגו: לכן, בארבעת השבועות האחרונים אנחנו במגמה בהחלט טובה, וגם בהשוואה לשנים קודמות.

אל"מ דוד סונגו: תודה רבה.

תמר זנדברג: רק לתקן: זה לא חיכוכים – זה תקיפות אלימות של מתנחלים את הפלסטינים.

תמר זנדברג: כמה אירועים דווחו אצלכם בתקופת המסיק הנוכחית?

תמר זנדברג: מארגון "יש דין": 42 אירועים שקשורים לעונת המסיק הנוכחית רק מה-5 באוקטובר השנה, כלומר בפחות מחודש וחצי.

תמר זנדברג: 13 תקיפות אלימות – מה שאני מניחה שקראת לו: סכנה לפגיעה בנפש או בגוף, 12 מקרים של הצתה וכריתת עצי זית שבהם ניזוקו כ-500 עצים ו-16 מקרים של גניבת יבול.

תמר זנדברג: יש לכם תיעוד של הדבר הזה?

תמר זנדברג: מה נעשה בהם?

תמר זנדברג: האם הוגשו איזשהם כתבי אישום?

תמר זנדברג: הפרקליטות הצבאית?

תמר זנדברג: משהו?

אל"מ דוד סונגו: בסך-הכול, מתחילת המסיק ועד היום אנחנו עם 37 אירועים, כפי שאנחנו סופרים אותם, יחסית לשנה שעברה שבה היו 65 אירועים.

אל"מ דוד סונגו: יש לנו פירוט מדויק.

אל"מ דוד סונגו: על חלקם היו מעצרים.

אל"מ דוד סונגו: לגבי מה שבוצע איתם, אפשר לדבר עם הפרקליטות הצבאית.

תמר זנדברג: מה נעשה בשטח?

אל"מ דוד סונגו: 37 אירועים, שרובם אירועים - - -

תמר זנדברג: מה נעשה, במקרים האלה, על-ידי החיילים?

תמר זנדברג: יש לנו איזושהי עמדה או תגובה שנמסרה מצה"ל שלחיילים או לצבא בשטח אין סמכות ושזה רק עניין של המשטרה.

תמר זנדברג: האם נכון?

תמר זנדברג: כי זה לא עולה ממה שאתה תיארת.

תמר זנדברג: בין אם כן ובין אם לא, מה נעשה כאשר נמצאת פלוגה?

תמר זנדברג: אמרת שיש פלוגה קבועה ביצהר, ואנחנו יודעים שיצהר והמאחזים הבלתי-חוקיים שסביבה הם מוקד קבוע של אלימות גם נגד כוחות הביטחון וגם נגד פלסטינים.

תמר זנדברג: מה הן ההנחיות לחיילים בשטח במצבים כאלה, כשיש יידויי אבנים קשים, זריקת סלעים, שריפת עצים ושריפת מכוניות?

תמר זנדברג: אני מדברת גם על המסיק, אבל גם לא רק על המסיק אלא באופן כללי.

תמר זנדברג: אנחנו יודעים שלפעמים יש פוגרומים – ממש פשיטות בתוך כפרים ודברים מהסוג הזה.

תמר זנדברג: מה עושים במצב כזה?

תמר זנדברג: מהי ההנחיה הצה"לית?

אל"מ דוד סונגו: ההנחיה הצה"לית היא לפעול כמו כל אירוע שיש בו פגיעה בנפש או ברכוש.

אל"מ דוד סונגו: אם צריך לעצור את אותם מיידי אבנים, עוצרים אותם.

תמר זנדברג: כמה מעצרים היו השנה?

אל"מ דוד סונגו: ככלל, אל מול אזרחים ישראליים, אנחנו מעדיפים שזה יהיה טיפול של משטרה – משטרה/מג"ב.

אל"מ דוד סונגו: אם נוצר מצב שכוחות צה"ל נקלעו לאותה נקודה שיש בה סכנה לנפש או לרכוש, גם כוחות צה"ל מתערבים.

תמר זנדברג: כמה מעצרים היו?

צבי האוזר: דוד, אתה רק רוצה לחדד.

צבי האוזר: זרקת את המספרים - - -

אל"מ דוד סונגו: - - -

צבי האוזר: כמה אירועים התרחשו השנה?

אל"מ דוד סונגו: 37 אירועים.

צבי האוזר: 37 – על-ידי תושבים יהודים?

אל"מ דוד סונגו: כן, אירועים כנגד מוקדי מסיק.

צבי האוזר: כמה יש אירועים על זריקת אבנים, פגיעה ברכוש והפרות סדר בצד הערבי?

אל"מ דוד סונגו: האירועים המשמעותיים הם אירועים שיש בהם גם חיכוך של אבנים, אבל אנחנו מסתכלים על אירועים כמו השחתות, עצי זית שנפגעים או השחתות חקלאיות, שהם אירועים לא פחות קשים מבחינת הפלסטינים.

תמר זנדברג: כמה מעצרים?

צבי האוזר: לא, לא.

צבי האוזר: אני לא מדבר על זה.

צבי האוזר: על אותו סדר-גודל של 37 אירועים של יהודים באפיון שלהם כפי שאתה אומר – אני מניח שכל האירועים האלה חמורים – כמה יש במקביל בצד הערבי?

תמר זנדברג: צביקה, זה רק במסיק.

צבי האוזר: אה, זה רק במסיק?

תמר זנדברג: זה רק בחודש וחצי האחרונים.

אל"מ דוד סונגו: אני מדבר על המסיק כי זו הטענה שעלתה לגבי אנשי צה"ל.

צבי האוזר: אבל את שאלת - - -

תמר זנדברג: הוא ענה.

תמר זנדברג: זה רק בחודש וחצי.

אל"מ דוד סונגו: רק על סוגיית המסיק.

צבי האוזר: אתה יכול לתת לנו מספר יותר כולל שנתי של התנכלויות, זריקת אבנים, הפרות סדר ודברים מהסוג הזה?

אל"מ דוד סונגו: אני רוצה לוודא שהבנתי.

אל"מ דוד סונגו: אתה מדבר על אירועי פשיעה לאומנית כנגד פלסטינים – שנתית?

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: אנחנו לקראת סוף שנה – 2020.

אל"מ דוד סונגו: אנחנו מדברים על כ-300 אירועים.

צבי האוזר: כמה אירועים יש בצד הפלסטיני?

אל"מ דוד סונגו: טרור עממי זה אלפים.

אל"מ דוד סונגו: אני מדבר על בין כמעט 2,500 ל-3,000.

עופר כסיף: צביקה, כאן עופר כסיף, ואני גם מבקש לדבר.

אל"מ דוד סונגו: אגב, בדיון הקודם שלנו דיברנו על הצמידות של הטרור העממי, אם אתה זוכר.

צבי האוזר: עופר בבידוד?

צבי האוזר: עופר, סליחה.

צבי האוזר: עוד מעט אעבור לחברי הכנסת.

צבי האוזר: תמר זנדברג היא מגישת הדיון המהיר.

צבי האוזר: אני רושם אותך.

צבי האוזר: לא ראיתי אותך.

תמר זנדברג: בואו נתקדם.

צבי האוזר: אם לסכם, אתה אומר שבנושא הזה של פשעי שנאה במדרג, כשאנחנו לא מדברים על פגיעות בנפש, ההערכה שלכם היא שיש השנה סדר-גודל של כ-300 אירועים של יהודים כנגד ערבים ויש סדר-גודל של 2,500–3,000 אירועים של ערבים כנגד יהודים.

צבי האוזר: זו תמונת המצב בשטח שאתם אמונים כצבא לנהל אותו.

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: צביקה, - - -

אל"מ דוד סונגו: ה-300 שאמרתי זה לא 300 רק כנגד אזרחים – זה גם כנגד כוחות הביטחון, כוחות צה"ל, מג"ב וכו'.

צבי האוזר: בשביל להבין את הפרופורציות בשטח, אתה אומר שיש כ-300 אירועים מסוגים מסוימים שאתה סופר אותם אל מול 2,500–3,000 מהצד השני.

צבי האוזר: אני מניח שיש השחתות רכוש - - -

יאיר גולן: כנראה שהפרופורציות נכונות.

יאיר גולן: צריך גם לזכור שאנחנו פה מדברים על אוכלוסייה בחיכוך.

יאיר גולן: זה 2.5 מיליוני פלסטינים.

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: לא שאלתי.

יאיר גולן: להתמקד בנושא הדיון.

צבי האוזר: הדיון הוא בקונטקסט הכולל.

צבי האוזר: אני מניח שהצבא וכוחות הביטחון אמורים לפעול כנגד כל אותן תופעות פסולות.

צבי האוזר: רציתי להבין מהו העומס המושת על המערכת ומהן הפרופורציות של פשעי שנאה בדרג נמוך או בינוני שמתקיימות בשטח.

צבי האוזר: אני מבקש התייחסות של המשרד.

תמר זנדברג: צביקה, (א) זה לא דרג נמוך או בינוני, ו-(ב) - - -

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: אני מתכוון: דרג גבוה – זה פגיעות בנפש.

צבי האוזר: זה מה שאמרתי.

תמר זנדברג: יש פה גם פגיעות בנפש.

צבי האוזר: אנחנו לא שמים פה - - -

תמר זנדברג: אני רק רוצה רגע לחדד.

תמר זנדברג: מה שאתה קורא לו פשעי שנאה או התקיפות נגד מתנחלים ונגד חיילים מצד – צביקה, אני רוצה שרגע תהיה איתי כי יש פה איזשהו חידוד חשוב שלא עלה מדבריו של האל"מ והוא חשוב לדיון הזה.

תמר זנדברג: במקרים של פגיעות כלשהן או תקיפות כלשהן מצד פלסטינים בשטחים הכבושים נגד מתנחלים ונגד כוחות הביטחון, הם מוגדרים כפיגוע, כאירועי פח"ע ודברים כאלה, והם מטופלים; כוחות הביטחון, מבחינתם, כאילו לזה הם שם.

תמר זנדברג: בכיוון השני, כמו שאתה קורא, למרות ששוב אני חוזרת על כך שאין סימטריה בין הדברים, יש תגובה מצה"ל שלא עלתה מדברי האל"מ שדיבר שלצה"ל אין סמכות לטפל בדברים כאלה ושלכן הוא עומד מנגד.

תמר זנדברג: ואז, יש אוכלוסייה שנמצאת תחת שלטון צבאי שלנו, כאשר הצבא – שוב, לצערי הרב – הוא הריבון בשטח, אבל אין שום טיפול לא בגלל שלא הגיעו או שמג"ב בדיוק, לא-יודעת, בדיוק ישנו, אלא בגלל שהם עומדים שם ולא עושים כלום כי לטענתם אין סמכות וצריך לקרוא למשטרה, ואז או שהמשטרה מגיעה או שלא, ואנחנו תכף נתקדם בדיון ונשמע אם יש בכלל כתבי אישום ואם יש מעצרים.

תמר זנדברג: אבל, זה לא עלה בכלל מדבריו, וזו נקודה של חוסר סימטריה מוחלט וקיצוני גם בניגוד למה שאתה אמרת, כי זה לא שיש טיפול אותו דבר והדדי, אלא לצד אחד מתייחסים כמלחמה והרבה פעמים אירועים נגמרים גם בנטרולים ווידויי הריגה ואני לא-יודעת-מה וצד שני לא קורה כלום – עומדים מנגד.

אל"מ דוד סונגו: אני מצטער מאוד, אבל אני כופר באמירה הזאת.

אל"מ דוד סונגו: אני לא מבין מאיפה הבנת את זה מדבריי.

תמר זנדברג: לא, לא הבנתי את זה מדבריך.

תמר זנדברג: - - -

אל"מ דוד סונגו: זה ממש לא כך.

עופר כסיף: האמירה הזאת היא אמת לאמיתה.

עופר כסיף: היא מבוססת על עדויות, והיא לא נוגעת לדברים שלך כי אתה מסתיר את זה.

תמר זנדברג: יש לנו גם סרטונים.

תמר זנדברג: אפשר לראות אותם.

צבי האוזר: אני מבקש להעלות רק את מי שיש לו זכות דיבור.

אל"מ דוד סונגו: אני לא מסתיר שום דבר.

אל"מ דוד סונגו: אני משקף את הדברים כפי שהם.

אל"מ דוד סונגו: אם יש תושב יצהר שבא והולך לפגוע בערבים שמוסקים זיתים, אנחנו מפעילים את כל האמצעים שיש לנו כדי לעצור את זה ולמנוע את זה.

אל"מ דוד סונגו: אם הוא צריך להגיע למעצר, הוא יגיע למעצר.

תמר זנדברג: כמה מעצרים היו בעונת המסיק האחרונה – סתם לדוגמה בחודש וחצי האחרונים – של מתנחלים?

אל"מ דוד סונגו: אני אומר: אין פה שום מגבלות בסמכויות.

אל"מ דוד סונגו: ככלל, אנחנו מעדיפים שמשטרה ומג"ב יתעסקו עם אזרחים ישראליים, ולשם כך יש לנו את כוח מג"ב ומשטרה אצלנו בפיקוד המרכז.

אל"מ דוד סונגו: אם צריך גם כוחות צבא – אז גם כוחות צבא, אבל ככלל משטרה - - -

תמר זנדברג: אפשר שני סרטונים קצרים?

תמר זנדברג: זה פחות מדקה.

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: אני פשוט רוצה להתקדם.

צבי האוזר: אל"מ סונגו אומר שככלל העדיפות היא שבאזרחים ישראליים יטפלו גם משטרה, כוחות מג"ב, מחוז ש"י.

צבי האוזר: אני מבקש לעבור למשרד לביטחון הפנים כדי פשוט אולי לשמוע מהם את הדברים.

צבי האוזר: נמצא איתנו מפקד מג"ב איו"ש תת-ניצב יצחק בריק?

עופר כסיף: צביקה, אני גם מבקש.

צבי האוזר: עופר, כן.

צבי האוזר: רשמתי אותך.

צבי האוזר: אתה שלישי בתור.

צבי האוזר: תת-ניצב יצחק בריק, בבקשה.

צבי האוזר: מה השם?

תנ"צ יצחק בריק: בריק יצחק.

צבי האוזר: אני לא יודע למה כל הדיווחים שלי תמיד עם טעות איכשהו בשמות ובתפקידים.

צבי האוזר: בבקשה.

תנ"צ יצחק בריק: אנחנו ת"פ פיקוד מרכז.

תנ"צ יצחק בריק: אנחנו נמצאים פה בשטח, ופרושים מג'נין ועד חברון.

תנ"צ יצחק בריק: הפעילות שלנו מתבססת על-פי הערכת מצב.

תנ"צ יצחק בריק: כמו שנאמר פה על-ידי סונגו, יש לנו פלוגה קבועה שנמצאת ביצהר בדיוק כדי למנוע את החיכוכים האלה, ולא רק; אנחנו מטפלים גם בבב"חים ישראליים וכו' – כל מה שקורה שם והוא לא חוקי.

תנ"צ יצחק בריק: הסמכויות שיש לנו ולצה"ל הן אותן סמכויות.

תנ"צ יצחק בריק: היו לנו מספר עצורים.

תנ"צ יצחק בריק: אנחנו לא הרגל המסיימת.

תנ"צ יצחק בריק: הרגל המסיימת היא מחוז ש"י.

תנ"צ יצחק בריק: אבל, בהחלט, קורים פה חיכוכים.

תנ"צ יצחק בריק: אנחנו לא יכולים להיות מקום, אבל אני חושב שאנחנו נמצאים בנקודות הקריטיות כן נותנים מענה.

תנ"צ יצחק בריק: אין הבדל בין פלסטיני לבין ישראלי.

תנ"צ יצחק בריק: הטיפול הוא אותו טיפול.

תנ"צ יצחק בריק: השימוש באמצעים הוא אותו שימוש באמצעים וזה לא משנה מי מפר את החוק, מבחינתנו.

תנ"צ יצחק בריק: כך אנחנו פועלים בשטח.

צבי האוזר: תודה רבה.

תמר זנדברג: שוב, אפשר לקבל נתונים כמה מעצרים היו, מה נעשה עם התוקפים של המוסקים?

תמר זנדברג: האם אפשר באמת לצפות?

תמר זנדברג: צביקה, כל סרטון הוא פחות מדקה, ויגידו לנו, לדוגמה, מה נעשה במקרים האלה.

צבי האוזר: אם יישאר לנו זמן.

צבי האוזר: תת-ניצב בריק, אתה יכול לענות על השאלות שהופנו כאן על-ידי חברת הכנסת זנדברג?

צבי האוזר: לא שומעים אותך.

צבי האוזר: אתה שומע אותנו?

צבי האוזר: למה הוא על mute?

צבי האוזר: בבקשה.

תנ"צ יצחק בריק: כמו שאמרתי, אנחנו לא הרגל המסיימת.

תנ"צ יצחק בריק: צריך לבדוק עם מחוז ש"י, כי חקירות זה אצלם.

תמר זנדברג: כמה מעצרים אתם ביצעתם בתקופה הזאת, בחודש וחצי האחרונים מאז אמצע אוקטובר – אפילו חודש?

תנ"צ יצחק בריק: לא הרבה, לא הרבה.

תמר זנדברג: מה זה "לא הרבה"?

תנ"צ יצחק בריק: בודדים.

תמר זנדברג: אנחנו קיבלנו מ"יש דין", ארגון שנמצא בשטח, דיווח על 42 תקיפות אלימות.

תמר זנדברג: כמה מהן?

תמר זנדברג: אפשר לומר שעשירית מזה אתם עצרתם?

תנ"צ יצחק בריק: אני לא יודע להגיד לך בדיוק את המספר המדויק, אבל לא בכל תקיפה כזו או אחרת יש מעצרים.

תמר זנדברג: את זה אני מבינה.

תמר זנדברג: אני מבינה שברוב מוחץ אין מעצרים.

תמר זנדברג: אני שואלת: אם כך, מהי ההתמודדות שלכם?

תמר זנדברג: מה הטיפול שלכם?

תמר זנדברג: שוב, אני אומרת: יש לנו סרטונים, שיושב-ראש הוועדה פה לא כל כך רוצה להקרין, אבל אלה סרטונים שבהם רואים במפורש חיילים ושוטרי מג"ב שפשוט עומדים מנגד ולא עושים כלום בזמן שמטיחים סלעים ולא איזשהו משהו קל – תקיפות קשות מאוד, אלימות קשה, שמטרתן להניס את המוסקים הפלסטינים מהשטח.

תנ"צ יצחק בריק: אני לא מכיר אירועים שבהם עומדים מנגד כשקורים אירועים כאלה.

תמר זנדברג: אז, אני אראה לך.

תמר זנדברג: זה מתועד.

תנ"צ יצחק בריק: אבל אני לא מכיר דברים כאלה שקורים דברים מנגד, וזה לא קשור אם זה פלסטינים או ישראלים.

תנ"צ יצחק בריק: אין דבר כזה שקורה מקרה ואנחנו לא מתערבים.

תנ"צ יצחק בריק: אין דבר כזה.

תנ"צ יצחק בריק: בשביל זה אנחנו נמצאים שם.

צבי האוזר: חברת הכנסת תמר זנדברג, יכול להיות שהתשובות הן אצל רע"ן מבצעים במחוז ש"י, כי זה נציג מג"ב ובעצם רע"ן מבצעים במחוז ש"י הוא המשטרה ובעצם הגוף עם האחריות הכוללת.

צבי האוזר: נמצא איתנו סגן-ניצב דניאל אגם.

צבי האוזר: בבקשה, התייחסותך.

סנ"צ דניאל אגם: בוקר טוב לכולם.

סנ"צ דניאל אגם: מבחינת מחוז ש"י, בהתייחס לתקופת המסיק שעלתה כאן בדיון, קודם כול, הפעילות היא שת"פ יחד עם פקמ"ז, המינהל וכמובן משמר הגבול, כפי שהתייחסו קודמיי.

סנ"צ דניאל אגם: הפעילות נבנית על בסיס לקחים, על בסיס שנתי, שלמעשה לוקחים את לקחי העבר ומיישמים אותם לתוך עבודת מטה מאוד סדורה, כדי להשתפר ולהעלות את האפקטיביות של הפעילות של כוחות השיטור בזירות שעליהן אנחנו מדברים.

סנ"צ דניאל אגם: מבחינת האירועים, בהתייחס למה שעלה כאן, ביחס לתקופה אשתקד, מבחינת האירועים, החיכוך ופתיחת התיקים, למעשה, אנחנו נמצאים בירידה של כ-50%, שזה מצביע על אפקטיביות של הפעילות.

סנ"צ דניאל אגם: ולמה?

סנ"צ דניאל אגם: תכף גם אתייחס.

סנ"צ דניאל אגם: למעשה, האפקטיביות הזאת מבוססת גם על הנתונים שלמעשה אנחנו מבצעים פעילות חכמה, כמו שאמרתי יחד עם הכוחות השותפים והמפלג שקיים אצלנו במחוז, והוקם ב-2013 ועוסק בנושא פשיעה לאומנית.

סנ"צ דניאל אגם: למעשה, הפעילות האפקטיבית מייצרת לנו השנה עלייה של כ-100% מעצרים ביחס לתקופה אשתקד.

סנ"צ דניאל אגם: כשאני מדבר על המעצרים, אלה מעצרים איכותיים.

סנ"צ דניאל אגם: במהלך הפעילויות של אח"מ גם בנושא גרימת נזק לרכוש ולפגיעה בנפש וגם כתוצאה מהליכים חקירתיים – כמובן בלי שאוכל להרחיב בהם – כל נושא איסוף ראיות וכיוצ"ב וכתוצר נלווה לפעילות של איסוף הממצאים, וגם לאחר מכן לשים יד ולמעשה להביא את האחראים, למעשה, לדין.

סנ"צ דניאל אגם: כך שמבחינת האפקטיביות אנחנו בהלימה ביחס לירידה בכמות האירועים, ויחד עם זאת אנחנו בעלייה משמעותית של המעצרים האיכותיים כולל עיכובים וכל הנושא של הטיפול האפקטיבי שמוכיח את עצמו בשטח השנה.

תמר זנדברג: כמה מעצרים וכמה הבאות לדין?

סנ"צ דניאל אגם: נכון לעכשיו ומבחינת הנתונים, כמו שאמרתי, אני יכול להתייחס בנושא האחוזים: אנחנו נמצאים ב-100%.

סנ"צ דניאל אגם: אבל, אני יכול להגיד לך שזה מסתכם במעל מספר דו-ספרתי.

סנ"צ דניאל אגם: אנחנו מטפלים בזה.

תמר זנדברג: מה זה "מספר דו-ספרתי"?

תמר זנדברג: 11?

סנ"צ דניאל אגם: עוד פעם, זה 100% ביחס למה שהיה.

סנ"צ דניאל אגם: זה אומר שאנחנו הרבה יותר אפקטיביים והרבה יותר ממוקדים ופועלים בדיוק במקומות שבהם אנחנו מזהים את הבעיות, ושם אנחנו נפרשים ונותנים את המענה.

תמר זנדברג: אם בשנה שעברה היו חמישה מעצרים והשנה היו עשרה – אז זה גם עלייה של 100% וגם דו-ספרתי.

סנ"צ דניאל אגם: סליחה, לא שמעתי אותך.

תמר זנדברג: אם בשנה שעברה היו חמישה מעצרים והשנה היו עשרה – זה גם עלייה של 100% וגם מספר דו-ספרתי.

תמר זנדברג: יש לך את זה בקצת יותר - - -?

סנ"צ דניאל אגם: עוד פעם, בלי להיכנס באמת למספרים המדויקים, - -

תמר זנדברג: למה "בלי"?

סנ"צ דניאל אגם: - - אני רק אומר שאנחנו אכן בעלייה של יותר מ-100%, והמספרים הם באמת מספרים שמצביעים על עבודה איכותית של כוחות הביטחון שפועלים בזירה וגם בהליך החקירתי של מחוז ש"י, של מפלג פשיעה לאומנית, שלמעשה גם הוא ממונה על הנושא וגם פועל על בסיס הכוחות המשימתיים באופן קבוע בזירות שאנחנו מדברים עליהן.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: אני רוצה אולי התייחסות של משרד המשפטים שנמצאים איתנו כאן.

צבי האוזר: נירית להב קניזו, רפרנטית סמכויות, את שומעת אותנו?

נירית להב קניזו: כן, אני שומעת.

נירית להב קניזו: מה השאלה?

צבי האוזר: קודם כול, אמרתי את השם נכון?

צבי האוזר: קניזו?

נירית להב קניזו: נכון.

צבי האוזר: יופי.

צבי האוזר: האם את יכולה להתייחס באשר למדיניות אכיפה אל מול תופעות של פשעי שנאה ואלימות?

צבי האוזר: אגב, אני לא כל כך בקיא בעץ הסמכויות של משרד המשפטים.

צבי האוזר: מה זה "רפרנטית סמכויות" – לפחות כך את מוצגת?

נירית להב קניזו: אני מטפלת במחלקה הפלילית בנושא סמכויות – מתן סמכויות לגופים שונים, וביניהם גם למשטרה ולצה"ל בהקשרים שונים ולגופים אחרים שעוסקים באכיפת חוק.

צבי האוזר: חבר הכנסת טיבי, שלום לך.

אחמד טיבי: גם כבשתם לי את השם.

צבי האוזר: תהיתי.

צבי האוזר: כמי שהציע גם את הדיון המהיר, חסרת לנו.

אחמד טיבי: בוועדת הכספים היה דיון על בתי חולים, שאני יזמתי אותו.

צבי האוזר: אתה אומר:

צבי האוזר: החשוב לפני הדחוף.

צבי האוזר: יפה מאוד.

תמר זנדברג: אחר זה יגידו לו שהוא רק דואג לשטחים ולא לאזרחים שלו.

תמר זנדברג: אז, הוא הלך לדאוג לאזרחים.

צבי האוזר: אני חושב שחבר הכנסת טיבי דואג לאזרחים כולם – לא שלו.

תמר זנדברג: לגמרי.

אחמד טיבי: שבעה בתי חולים.

תמר זנדברג: הוא תמיד דואג לאזרחים כולם, אבל מאשימים אותו במשהו אחר ולא בצדק.

תמר זנדברג: מה לעשות?

צבי האוזר: יש האשמות שאפשר להאשים אותו, ויש האשמות שמאשימים אותו לא בצדק.

צבי האוזר: את-יודעת, כמו אצל כולנו.

תמר זנדברג: לגמרי.

צבי האוזר: אני מתנצל.

צבי האוזר: משרד המשפטים - -

תמר זנדברג: אולי משרד המשפטים יכול להגיד לנו האם היו העמדות לדין וכמה?

צבי האוזר: - - נירית להב קניזו, בבקשה.

תמר זנדברג: האם היו העמדות לדין וכמה?

נירית להב קניזו: הנתונים האלה שמענו להגיע מהפרקליטות ומהמשטרה לגבי העמדות לדין.

תמר זנדברג: שמענו את המשטרה.

תמר זנדברג: הם אמרו: מעצרים בודדים.

צבי האוזר: רגע, רגע.

צבי האוזר: תני לה שנייה.

נירית להב קניזו: מקצין האג"ם או מקצין האח"ם של מחוז ש"י קיבלתם נתונים לגבי היקף המעצרים ולא על כתבי האישום שהוגשו ולא על מדיניות ההעמדה לדין.

נירית להב קניזו: בחלוקה של תיקים שמטופלים בין המשטרה לפרקליטות אפשר לקבל נתונים משני הגופים האלה.

נירית להב קניזו: בעיקרון, מדיניות ההעמדה לדין צריכה להיות שוויונית בהתאם לחומרת העבירה ולטיב העבירה.

נירית להב קניזו: אני חושבת שיש לנו גם נציג של פרקליטות המדינה פה, והוא יוכל לתת נתונים.

תמר זנדברג: אם הבנתי נכון, תפקידך קשור לסמכויות.

תמר זנדברג: במקום שסתם לא תתרמי לדיון, האם את יכולה להתייחס לנושא שהעליתי קודם שבו לטענת הצבא הוא לא מוסמך ואין לו בכלל סמכות להתערב במצבים האלה?

תמר זנדברג: שמענו כאן איזשהו רמז מהקצין שאמר שהם מעדיפים שזה מג"ב או משטרה.

תמר זנדברג: האם את יכולה להתייחס לנושא הזה שבעצם מביא לזה שאנחנו רואים שבפועל יש לנו תיעודים של דקות של תקיפות אלימות וחיילים בשטח עומדים מנגד ולא עושים כלום?

נירית להב קניזו: אני יכולה להתייחס לשאלת הסמכויות.

נירית להב קניזו: מבחינת הסמכויות, לחיילי צה"ל יש סמכויות דומות לסמכויות של שוטרים, ומבחינה חוקית הם יכולים להתערב.

נירית להב קניזו: מצד שני, המדיניות של איך מפעילים את הכוחות ואיזה סוג כוחות יטפל באוכלוסיות שונות זו מדיניות של הריבון בשטח – במקרה הזה, צה"ל.

נירית להב קניזו: אלה דברים שנעשים בתיאום עם המשטרה.

נירית להב קניזו: זה – אופן הפעלת הכוחות – נתון לשיקול דעתם.

נירית להב קניזו: מבחינת הסמכויות, יש לצה"ל סמכויות כמו שיש לשוטרים.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: חברים, יש לנו פה חברי כנסת שביקשו לדבר, ולא נספיק.

צבי האוזר: אני מבקש, קודם כול, לפנות לחבר הכנסת אחמד טיבי שהוא גם מציע ההצעה.

צבי האוזר: חבר הכנסת טיבי, היית אמור להציג בהתחלה, אבל שמרתי לך את הזכות.

אחמד טיבי: אהיה קצר מאוד, כי חברתי, חברת הכנסת תמר זנדברג, הציגה את הדברים.

אחמד טיבי: אני רוצה לקבל נתונים: כמה מקרים של תקיפה של פלסטינים היו על-ידי מתנחלים בנוכחות הצבא שלא עשה כלום?

אחמד טיבי: כמה מקרים של תקיפת פלסטינים על-ידי מתנחלים שלא בנוכחות צבא?

אחמד טיבי: וכמה נפגעים פלסטינים היו בכל אחת משתי האופציות האלה?

אחמד טיבי: זהו.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, יש לנו גם ארגונים שהזמנו לדיון.

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: יש פה גם חברי כנסת שביקשו לדבר, ואני בטוח, חברת הכנסת זנדברג, שהצגת את עיקר הדברים בצורה מיטבית.

צבי האוזר: חבר הכנסת יאיר גולן, בבקשה.

יאיר גולן: דבר ראשון – קודם כול, אני שמח על הדברים האחרונים שאמרה הדוברת האחרונה.

יאיר גולן: צריך לומר בצורה ברורה וחד-משמעית – ואני מכיר זאת כמפקד איו"ש במשך למעלה משנתיים – שאין דבר כזה שחיילים עומדים מנגד; אין דבר כזה שחיילים מסתכלים על אלימות בשטח ולא מגיבים.

יאיר גולן: זה דבר שאם הוא קורה, הוא חייב להיפסק.

יאיר גולן: מכיוון שהעדויות שהובאו בפני הוועדה, לפחות מה שהובא בפני על-ידי ארגון "יש דין" – עדויות מטרידות מאוד – אני חושב שמן הדין שדוד סונגו, קצין האג"ם של פיקוד המרכז יתייחס לעדויות האלה ויאמר מה קורה פה לצה"ל.

יאיר גולן: זה דבר שהוא בלתי-מקובל ובלתי מתקבל על הדעת.

יאיר גולן: הוא גם לא תואם את מה שמותר באמת לחיילים לעשות, מה שחובתם לעשות – למנוע כל צורה של אלימות בשטח.

יאיר גולן: דבר שני – אני חושב שמן הדין בדיון מהסוג הזה להציג את רמת האלימות, בטח בתקופת המסיק, בחתך רב-שנתי.

יאיר גולן: חברי הכנסת צריכים להכיר את התמונה המתמשכת בעניין הזה.

יאיר גולן: אני רוצה לומר שוב, כמי שהתמודד עם התופעה הזאת, שזו תופעה מרגיזה ומקוממת.

יאיר גולן: לא יכול להיות שכל שנה אלפי שוטרים וחיילים עסוקים בלהגן על פלסטינים כדי שיוכלו למסוק את החלקות שלהם.

יאיר גולן: זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת.

יאיר גולן: אתם מבינים שבמקום שהאנשים האלה יעסקו בסיכול טרור ובמקום שיעסקו בטיפול באמת במה שהורג אנשים, הם הולכים להתעסק עכשיו בלשמור על פלסטינים כדי שימסקו.

יאיר גולן: למה זה בכלל קיים?

יאיר גולן: זה דבר שהוא בלתי תקין.

יאיר גולן: אני הייתי מצפה מכל ראשי ההתיישבות ביהודה ושומרון, מכל הרבנים ומכל חברי מועצת יש"ע שייצאו כנגד התופעה הזאת בכל כוחם, שימנעו אותה בכל כוחם ושיביאו אותה לאפס, כדי לאפשר לכוחות הביטחון לעשות את מה שהם באמת צריכים לעשות.

יאיר גולן: אסור לנו לקבל את התופעה הזאת כגזרה משמיים, כדבר שאין מה לעשות וכך קורה כל שנה.

יאיר גולן: העובדה שהייתי מפקד איו"ש מ-2005 עד 2007 ולא המצאתי את התופעה אלא רק המשכתי את העניין ו-15 שנה אחרי זה עדיין אותו סיפור מסיק אחרי מסיק, זה דבר בלתי מתקבל על הדעת.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: חבר הכנסת עמית הלוי.

עמית הלוי: קודם כול, אני רוצה לומר ליוזמת הדיון, חברת הכנסת זנדברג: שלמה המלך היה החכם מכל אדם והוא אמר – את-יודעת, יש פסוק כזה – מצדיק רשע ומרשיע צדיק תועבת ה' גם שניהם.

עמית הלוי: דבר אחד זה להצדיק רשעים – את-יודעת, זה דבר לא טוב כשלעצמו – ודבר שני זה להרשיע צדיקים, אבל לעשות את זה ביחד זה מעשה תועבה.

עמית הלוי: אני אומר את הדברים לך על שם הדיון שאת קבעת כאן, שזה לא מתאים לך.

עמית הלוי: לא היית צריכה לקבוע כך את שם הדיון.

עמית הלוי: לומר "התמודדות כוחות הביטחון עם אלימות המתנחלים" זו הגדרה מכלילה ושקרית.

ניצן הורוביץ: למה?

עמית הלוי: למה?

עמית הלוי: חבר הכנסת הורוביץ, תשמע כאן את הנתונים שנאמרו עד עכשיו.

ניצן הורוביץ: שמעתי.

עמית הלוי: תשמע.

עמית הלוי: אנחנו בוועדה הזאת לא יום ולא יומיים.

עמית הלוי: אנחנו מדברים על אלפי אירועים – שים את הדברים על משקל המאזניים – על שב"כ שנמצא כאן בוועדה ואומר שהוא מסכל כמעט 600 אירועים בשנה.

עמית הלוי: אתה יודע מה זה אומר?

עמית הלוי: זה אומר שיום וחצי - - -

ניצן הורוביץ: זה מצדיק?

ניצן הורוביץ: למה - - -?

עמית הלוי: לא, שנייה.

עמית הלוי: קודם כול, כשאתה אומר "אלימות המתנחלים", זה אומר חוסר הפרופורציה בהגדרה הזאת: היא הגדרה מכלילה, ובמובן הזה היא גם הגדרה שקרית.

עמית הלוי: ברגע שאתה אומר "כל המתנחלים", "כל ההורוביצים", "הם אלימים" – אני לא יודע.

עמית הלוי: אולי יש הורוביץ אחד אלים?

עמית הלוי: – טפל בו.

עמית הלוי: צריך לטפל בו.

ניצן הורוביץ: באלימים צריך לטפל.

עמית הלוי: אין ספק בזה בכלל.

עמית הלוי: אין ספק בזה בכלל.

עמית הלוי: אין דבר כזה לפגוע באדם – "שופך דם האדם באדם דמו יישפך כי בצלם אלקים עשה את האדם".

עמית הלוי: אין לאיים, אין לפגוע באף אחד שלא מאיים עליך.

עמית הלוי: אדם שהולך לעבודתו, באשר הוא אדם, הולך למסוק את זיתיו, אין לפגוע בו.

עמית הלוי: אין בזה שום שאלה, וזה צריך להיות ברור לכולם.

עמית הלוי: אם יש יחידים שעושים כך, ברור שצריך לטפל בהם.

עמית הלוי: כידוע לך, מערכת אכיפת החוק לא עושה הנחות.

עמית הלוי: יש מחלקה מיוחדת בשב"כ, יש משטרה ויש הכול.

עמית הלוי: לא זה הדיון.

עמית הלוי: הדיון שאתם קבעתם - - -

ניצן הורוביץ: - - -

עמית הלוי: לא, לא, לא,לא.

עמית הלוי: להפך.

ניצן הורוביץ: עושים על החוק.

עמית הלוי: להפך.

ניצן הורוביץ: לא מטפלים בזה.

עמית הלוי: להפך, הדיון שאתם קבעתם הוא לומר בלי בושה: אלימות המתנחלים.

עמית הלוי: עכשיו, אני אספר לךְ משהו, כיוון שהייתי מתנחל הרבה שנים.

עמית הלוי: עשרות אלפי ערבים – למעשה, יותר, מאות אלפי ערבים – עובדים כל יום באזורי תעשייה, בהתנחלויות, בונים בתים ועוסקים בחקלאות בהתנחלויות, וזוכים לכבוד רב וליחס אנושי.

עמית הלוי: מהעמדה הפטרונית והמתנשאת – לפעמים אני מוצא אותה גם גזענית – כלפי ערבים דווקא אצלכם, אתם לא מסוגלים להכיר את המערכת האנושית הזאת שמתרחשת בהתנחלויות ודו-קיום אנושי.

תמר זנדברג: טוב.

תמר זנדברג: אחרי שחילקנו ציונים, אפשר להתקדם כי זמננו קצר.

עמית הלוי: המצב הנוכחי – אני מקדם את הדיון בדיוק לדבר שעליו אנחנו מדברים – הוא כזה: עומדים פה נציגי המדינה ומדברים איתך על נתונים בודדים, דו-ספרתי נמוך, חד-ספרתי, יחידים, שצריך לטפל בהם ושצריך לטפל בזה, ואני קורא מכאן - - -

ניצן הורוביץ: למה - - - ?

עמית הלוי: רגע.

עמית הלוי: לעומת תופעה של תרבות - - -

צבי האוזר: חבר הכנסת הורוביץ, אתה רוצה לדבר?

צבי האוזר: לרשום אותך לזכות דיבור?

עמית הלוי: אז מה יש לפנינו?

עמית הלוי: מצד אחד – את ישראלית, את לא ילדה – לפנייך יש רשות שמממנת טרור, מסיתה לטרור, מחנכת לטרור, מתקצבת טרור ונותנת משכורות למחבלים שרצחו ושירצחו.

עמית הלוי: את אומרת לנציג כאן "יש פגיעה בנפש"?

עמית הלוי: על מה את מדברת?

עמית הלוי: על עידו זולדן זיכרונו לברכה, ה' יקום דמו?

עמית הלוי: על הנקין?

עמית הלוי: על רזיאל שבח?

עמית הלוי: על מי את מדברת ב"פגיעה"?

עמית הלוי: נוצרה תופעה שהיא באמת תופעה מדהימה – ובזה צודק חבר הכנסת גולן – שבגלל הקמפיין הזה של תמר וחבריה וחברותיה, בגלל הקמפיין הזה שלכם, עומד צה"ל כולו עד הזית האחרון ומוסק זיתים.

עמית הלוי: זו באמת תופעה מדהימה.

עמית הלוי: יש יחידים – יש במדינה הזאת משטרה - - -

תמר זנדברג: זו באמת תופעה מדהימה של כיבוש 53 שנה.

עמית הלוי: יטפלו ביחידים האלו.

עמית הלוי: מטפלים ביחידים האלו, אתה יודע היטב, - -

צבי האוזר: נכון.

צבי האוזר: צריך לסיים את זה - -

תמר זנדברג: צריך לסיים אותו.

צבי האוזר: - - להחיל את הריבונות.

עמית הלוי: - - בצורה מאוד קשה וקשוחה.

עמית הלוי: את הסרטונים אנחנו גם ראינו.

עמית הלוי: את מי את מכלילה כשאת מדברת על אירועים, כשאת מתייחסת לארגון "יש דין"?

עמית הלוי: על מי את מדברת?

עמית הלוי: - -

תמר זנדברג: בסדר, נו.

תמר זנדברג: את זה כבר הבנו.

תמר זנדברג: בוא נתקדם.

עמית הלוי: - - על איתן זאב כשכמעט נעשה בו לינץ'?

עמית הלוי: על משפחת פרץ?

עמית הלוי: על אורי ורננה שנעשה להם לינץ'?

עמית הלוי: כל חיכוך – מה "יש דין" סופרים?

עמית הלוי: קודם כול, צריך להיות אמת.

עמית הלוי: יש אמת לפני שעושים דין.

עמית הלוי: הדין צריך להיות מבוסס על אמת.

עמית הלוי: על איזה נתונים הם מדברים?

עמית הלוי: לכן, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר שני דברים לסיכום: דבר אחד – השם הזה, על אף שהוא נכפה עליך על-ידי מזכירות הכנסת, נשיאות הכנסת, הוא שם שלא צריך להיות.

עמית הלוי: אנחנו מגנים.

עמית הלוי: כשיאיר גולן על כך שכל הימין שונא ערבים, ההגדרות הללו המכלילות, השקריות והפוגעניות בציבור כל כך רחב שלא בצדק הן דבר שלא צריך להיות על סדר-היום של הוועדה.

עמית הלוי: אני מבקש שבהודעה, אם תהיה כזו בסוף, צריך למחות על השם הזה.

עמית הלוי: אם יש ציבור הכי פחות אלים במדינת ישראל, זה ציבור המתנחלים, וכל מי שנמצא בשטח יודע כמה כבוד האדם וכמה מערכות יחסים אנושיות קיימות בשטח עצמו, ואני מציע לךְ להגיע לשטח ולא להגיע למקום שבו "יש דין" מצלמים את הפייק-אירועים.

עמית הלוי: הדבר השני שצריך להיות – צריך להיות דווקא שינוי במדיניות צה"ל.

עמית הלוי: לא להגיע למצב שבו משטרת ישראל וצה"ל משקיעים כל כך הרבה משאבים במקום שאין תופעה, וכל התופעה הזאת היא בגלל קמפיין שקרי של "יש דין" ואין אמת.

עמית הלוי: לכן, את זה גם צריך לשנות.

עמית הלוי: תודה.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: חבר הכנסת עופר כסיף נמצא בבידוד ונמצא איתנו בזום.

צבי האוזר: קודם כול, מה שלומך?

ניצן הורוביץ: הבנתי: ממתן כהנא.

צבי האוזר: ממתן כהנא?

צבי האוזר: באמת.

צבי האוזר: זכה להיפגש עם כולם.

עופר כסיף: שלומי טוב.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: אני מקווה לחזור במהרה.

צבי האוזר: בבקשה.

צבי האוזר: סליחה.

עופר כסיף: קודם כול, הרבה תודות ליוזמי הדיון החשוב הזה.

עופר כסיף: בניגוד לדברי ההבל של קודמי, כן מדובר בתופעה.

עופר כסיף: אגב, אם כבר הייתי משנה אולי משהו בכותרת, זה שבניגוד למה שאמר קודמי לא מדובר פה ב"התמודדות כוחות הביטחון עם אלימות המתנחלים" שאז זו הייתה הכללה, אלא "התמודדות כוחות הביטחון עם אלימות מתנחלים" בלי ה' הידיעה – מה שאומר שמדובר על מתנחלים מסוימים ולא על כולם.

עופר כסיף: אני מציע אולי בשלב ראשון לקודמי ללמוד הבנת הנקרא.

עופר כסיף: לטעמי, דווקא כן היה ראוי להוסיף את ה' הידיעה.

עופר כסיף: מדובר בתופעה יומיומית.

עופר כסיף: צריך לשים לב: כל מה שנאמר קודם – לא עקבתי בדיוק מי וראיתי שהיו ממשמר הגבול ומהצבא ואולי גם מהמשטרה, אני לא ראיתי – בלשון המעטה כל מה שהם אמרו לא היו דברי אמת.

עופר כסיף: קודם כול, נתחיל מזה שאין חיכוכים – יש פרעות, יש פוגרומים.

צבי האוזר: אוי, באמת.

עופר כסיף: מתנחלים מהתנחלויות בלתי-חוקיות, על-פי החוק הבין-לאומי כמובן, פורעים יום יום ושעה שעה בפלסטינים - -

צבי האוזר: עופר, אתה לימדת היסטוריה.

עופר כסיף: - - ולא רק בזמן המסיק.

עופר כסיף: בזמן המסיק אין שום ספק שהדבר חמור שבעתיים.

עופר כסיף: על זה אין בכלל ויכוח.

עופר כסיף: אבל, הפרעות הללו מתבצעות כל יום.

עופר כסיף: רק אתן לכם דוגמה: האם מישהו מכם יודע שילדים פלסטיניים מכפר עטאוונה, ואני מקווה שאני אומר אותו נכון, מאזור דרום הר חברון, 20 שנה כל יום הם צריכים ליווי לבית ספר משום שהפוגרומצ'יקים מהאזור, המתנחבלים משם, מחוות מעון לא נותנים להם להגיע לבית ספר.

עופר כסיף: זה דבר שנמשך 20 שנה כל יום.

עופר כסיף: אותו דבר לגבי התנחלויות, בעיקר בחברון, בקריית ארבע, ביצהר, בתפוח, באיתמר ובעוד הרבה מאוד מקומות, שמתנחלים תוקפים על בסיס יומיומי בעיקר בתקופת המסיק אבל לא רק – אז שלא יבלבלו את המוח על זה שיש חיכוכים.

עופר כסיף: אין חיכוכים – יש פוגרומים של קולוניות בלתי-חוקיות.

עופר כסיף: זו המציאות.

עופר כסיף: שלא יבלבלו את המוח, כמו הקודם, האדם שדיבר לפני, שמדבר על כך שכביכול יש איזושהי הרמוניה בין הפלסטינים לבין המתנחלים – בדיוק כמו שדיברו בזמן האפרטהייד בדרום-אפריקה: "השחורים מקבלים עבודה אצל הלבנים.

עופר כסיף: איזה יופי.

עופר כסיף: תראו איזו הרמוניה".

עופר כסיף: אחר כך הם חוזרים לבנטוסטנים שלהם בלי הזכויות וחוטפים מכות או ירי אם הם רוצים שוויון ואם הם רוצים שחרור.

עופר כסיף: אותו דבר פה.

עופר כסיף: שקר וכזב.

עופר כסיף: אני רוצה להגיד עוד דבר, ואז לסיים בשאלה.

עופר כסיף: מעבר למה שאמרו חלק מקודמיי, חבר הכנסת אחמד טיבי וחברת הכנסת תמר זנדברג, יש את דוח שמגר.

עופר כסיף: לאחר הטבח של רוצח ההמונים גולדשטיין בחברון הוקמה ועדת שמגר.

עופר כסיף: ועדת שמגר קבעה במפורש; בין השאר, היא מתחה ביקורת על זה שאין תיאום בין מה שמכונה גופי הביטחון השונים.

עופר כסיף: האם זה טופל?

עופר כסיף: האם זה שופר? – לא.

עופר כסיף: כל העדויות מראות שלא.

עופר כסיף: הדבר השני הוא שהייתה ביקורת חדה, קשה וחריפה של ועדת שמגר על כך שאין אכיפה על מה שהדוח מכנה עבריינות פוליטית של פעילי ימין קיצוני בשטחים הכבושים.

עופר כסיף: הדברים האלה נכתבו לפני למעלה מ-20 שנה.

עופר כסיף: דוח היועץ המשפטי לממשלה מ-1998 מדבר על העבריינות הפוליטית, מה שמכונה: מתנחלים.

עופר כסיף: כל הדברים האלה לא טופלו.

עופר כסיף: אני, אישית, מגיע לשטחים הכבושים.

עופר כסיף: הייתי במסיק לפני שבועיים-שלושה.

עופר כסיף: הדברים הללו, המניעה הכוחנית האלימה של פלסטינים מלהגיע לשטח שלהם למסוק זיתים, שריפת שדות, עקירת עצים, מעבר למה שכבר נאמר קודם לגבי זריקת אבנים וירי: אתם יודעים שבבקעת הירדן על בסיס כמעט יומיומי צריך ללוות שם פלסטינים – ישראלים טובים מגיעים ללוות פלסטינים, משום שהמתנחלים שם, בגיבוי צבאי, לא נותנים להם לצאת עם העדר לשדות שלהם?

עופר כסיף: אתם יודעים שמתנחלים משלחים את הכלבים שלהם - -

צבי האוזר: חבר הכנסת כסיף.

קריאה: - - - כמה הוא מדבר.

עופר כסיף: - - לא פעם - -

צבי האוזר: חבר הכנסת כסיף, אנחנו ממש - - -

עופר כסיף: - - והצבא עומד מנגד?

עופר כסיף: אלה העובדות.

עופר כסיף: אלה העובדות.

עופר כסיף: זה הכיבוש.

עופר כסיף: עכשיו אני אסיים בשאלה.

עופר כסיף: אני רוצה לדעת כמה חיילים יש לעומת שוטרים בשטח.

עופר כסיף: אם מישהו מדבר על כך שהמשטרה צריכה לטפל בזה, למרות שזה לא נכון – אני חוזר למה שאמרתי קודם שגם דוח היועץ המשפטי לממשלה מ-98' וגם דוח שמגר קבעו שהצבא הוא זה שצריך ויש לו את הסמכות ואת החובה, בתור הריבון, להגן על הילידים הפלסטינים שם - - -

צבי האוזר: תודה.

עופר כסיף: אני רוצה לדעת, פרופורציונלית, כמה חיילים מול שוטרים יש בשטח.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: חבר הכנסת כסיף, תודה.

צבי האוזר: זמננו פשוט אוזל.

צבי האוזר: בכל זאת, אני רוצה לשמוע שני נציגים, אורחים שהגיעו – ממש שתי דקות לכל אחד, כי אנחנו חייבים לסיים ב-11:15.

צבי האוזר: הרב משה יהודאי מעמותת "רבנים לזכויות אדם" נמצא איתנו?

תמר זנדברג: דרך אגב, התחלנו ב-10:25.

תמר זנדברג: הוקצבה שעה לדיון.

תמר זנדברג: יש לנו עוד כמה דקות.

עמית הלוי: תמר, אין נתונים.

עמית הלוי: את מנסה ושואלת ושואלת – אין נתונים.

עמית הלוי: מה לעשות?

עמית הלוי: הדיון מתקצר.

עמית הלוי: - - << דובר >> תמר זנדברג (מרצ): << דובר >> זה רע מאוד - - -

עמית הלוי: - - אולי מת עוד ערבי, אולי פוגעים ואולי פוגרומים – אי-אפשר לעבור על זה לסדר-היום שעופר כסיף.

עמית הלוי: ..

עמית הלוי: אזרחים שומעים את זה.

עמית הלוי: שומעים "פוגרום".

עמית הלוי: הלוואי שאלו יהיו הפוגרומים שלנו.

עמית הלוי: זה לא אומר שזו הכותרת - - -

תמר זנדברג: אני אשלח לך תמונות של כמה פוגרומים.

עמית הלוי: אם מישהו ממעון לא נותן לערבי לעבור - - - – אין ספק בזה בכלל.

עמית הלוי: - -

תמר זנדברג: אני אשלח לך תמונות של כמה פוגרומים, של פשיטות על כפר.

עמית הלוי: - - אבל "פוגרום"?

עמית הלוי: "פוגרום"?

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: אשלח לך תמונות של כמה פוגרומים - -

עמית הלוי: באמת.

עמית הלוי: ..

תמר זנדברג: - - של פשיטות על כפר, הצתה סדרתית של רכבים, פינצ'ור.

תמר זנדברג: כן, אני אשלח לך.

תמר זנדברג: מה לעשות?

עמית הלוי: "פוגרום" – גרפיטי.

עמית הלוי: "פוגרום" – גרפיטי.

עמית הלוי: עושים פוגרום – גרפיטי.

צבי האוזר: הרב יהודאי לא נמצא?

עמית הלוי: תמר, הלוואי שהיו עושים גרפיטי בליל הבדולח על כל בתי הכנסת - - -

תמר זנדברג: חס וחלילה.

תמר זנדברג: הלו.

תמר זנדברג: אל - - -

עמית הלוי: איזה מונח - - -

תמר זנדברג: שיח מידרדר ישר - - -

צבי האוזר: אם הוא לא נמצא, הרב משה יהודאי - - -

תמר זנדברג: הוא היה פה.

צבי האוזר: נכון.

צבי האוזר: את אמרת לי שהוא היה, לא?

תמר זנדברג: כן, הוא היה.

תמר זנדברג: ראיתי אותו.

שי גליק: בינתיים, אני רוצה לומר נקודה אחת לחוק השקיפות של העמותות.

משה יהודאי: מדבר הרב משה יהודאי.

צבי האוזר: בבקשה, הרב יהודאי.

צבי האוזר: שומעים אותך.

צבי האוזר: האם אתה יכול להתחיל לדבר?

צבי האוזר: לא רואים אותך.

משה יהודאי: הרואה ואינו נראה.

צבי האוזר: בבקשה, שתי דקות.

משה יהודאי: אולי אנשים זוכרים שלפני שנה, ב-16 באוקטובר, בחול המועד סוכות, עבדתי במסיק, כמתנדב של ארגון רבנים לזכויות אדם שאני מבין מקימיו בשנת 88', ואז פגעה בי חבורה של מתנחלים צעירים, שברו את ידי, ואני נאלצתי להיות ללא אונים עד שאמבולנס של הסהר האדום הוביל אותי למקום מבטחים, לבית החולים מאיר.

משה יהודאי: שמענו את כל העובדות.

משה יהודאי: אני לא רוצה להאריך, ואני רק רוצה לומר שהמפגש שקרה לי נשאר ללא שום פיצוי.

משה יהודאי: פניתי למוסד לביטוח לאומי כדי שיכירו בזה כפיגוע איבה, והתשובה שקיבלתי מפי ידידיה אורון, סגן בכיר ליועץ המשפטי למשרד הביטחון לתביעות הביטוח באמצעות הביטוח הלאומי הייתה: מכיוון שבאירוע שבנידון מדובר בנפגע ופוגע שאינם בני אותו לאום, חזותו של הנפגע וגם העובדה שביקש מתוקפיו שיפסיקו בעברית מראה כי ידעו שהוא יהודי.

משה יהודאי: לכן, הפוגעים אשר פגעו בו הינם בני אותו מוצא לאומי אתני, ולפיכך פגיעתו המצערת כשלעצמה אינה מהווה פגיעת איבה כמשמעה בחוק התגמולים.

משה יהודאי: כלומר, אם פלסטיני פוגע ביהודי – זה פיגוע איבה, אם יהודי פוגע בפלסטיני – זה פיגוע איבה, אבל אם יהודי פוגע ביהודי בנסיבות שקרו – זה איננו פיגוע איבה.

משה יהודאי: זהו מעוות שצריך לתקון.

משה יהודאי: תודה רבה לכם.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: שי גליק נמצא איתנו?

צבי האוזר: בבקשה בקצרה.

שי גליק: חייבים לגנות כל אלימות.

צבי האוזר: תדבר למיקרופון.

שי גליק: אני רוצה לציין שלמשל בגוש עציון יש יחסי שכנות מעולים.

שי גליק: לדודי יש מרכז רפואי שמטפל במאות אלפי ערבים פלסטינים כל שנה.

שי גליק: לכן, אני רוצה להגיד - - -

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: זה אחד לאחד.

צבי האוזר: זה לא - - -

קריאה: בסדר.

קריאה: - - -

שי גליק: אני מדבר דקה ולא מעבר.

שי גליק: לכן, אני רוצה להגיד שאלימות חייבים לגנות, אבל להדגיש שיש פוגרומים של מתנחלים והמתנחלים זה דבר שבאמת חייבים להוקיע כי זה לא נכון.

שי גליק: יש אלימות מזערית שבמזערית.

שי גליק: רובם של רבני יש"ע ככולם – אפרופו, אני לא יודע אם הוא שמע אותי – מגנים את האלימות.

שי גליק: אני רוצה להגיד עוד נקודה קטנה שחייבים להדגיש פה.

שי גליק: חוק השקיפות של העמותות מחייב שכל עמותה שמקבלת מימון ממדינות זרות חייבת לציין זאת בכל דיון בוועדה בכנסת.

שי גליק: באף ועדה לא מציינים את זה, ואני מקווה מאוד שבכל הוועדות יציינו את זה.

שי גליק: אני פועל בעניין, ואני מצפה שגם בדיון הזה כל נציג של עמותה שמקבלת מימון ממדינות זרות יציין את זה בפתח דבריו.

שי גליק: זה החוק.

שי גליק: נקודה.

שי גליק: חוק השקיפות של העמותות מחייב שבכל דיון בוועדות נציג של כל ארגון יציין את זה.

שי גליק: הם לא מתביישים בזה – אז שיציינו את זה.

ניצן הורוביץ: תציין גם אתה.

שי גליק: אני לא מקבל.

שי גליק: הלוואי שהייתי מקבל ממדינות זרות.

שי גליק: אני מקבל – הכול אצלי רשום.

שי גליק: אני ברשם העמותות.

ניצן הורוביץ: - - -

שי גליק: תסתכל ברשם העמותות.

תמר זנדברג: טוב.

תמר זנדברג: בואו נתקדם עם הדיון.

צבי האוזר: אני רוצה לסכם.

צבי האוזר: שתי דקות לזיו שטהל מ"יש דין".

צבי האוזר: העיר לי פה שי גליק – אתה רוצה לתת את התצהיר שלך על-פי חוק?

צבי האוזר: סליחה, את.

צבי האוזר: אני מתנצל.

צבי האוזר: לא שומעים אותך.

צבי האוזר: את על mute?

צבי האוזר: עכשיו שומעים.

זיו שטהל: תודה רבה על רשות הדיבור.

זיו שטהל: אני אשמח לתת את התצהיר על-פי חוק.

זיו שטהל: אנחנו ארגון שעיקר מימונו ממדינות זרות – מדינות דמוקרטיות כמונו שחושבות שהכיבוש הוא לא רק עניין ישראלי ושתומכות בזכויות אדם.

זיו שטהל: אנחנו גאים בזה.

צבי האוזר: איזה מדינות?

זיו שטהל: אנחנו מפרסמים את הפרטים האלה על כל פרסום שלנו באתר האינטרנט שלנו.

זיו שטהל: לא מסתירים ולא מתביישים.

צבי האוזר: איזה מדינות?

זיו שטהל: מדינות אירופאיות דמוקרטיות שתומכות בזכויות אדם.

צבי האוזר: אבל, יש לך רשימה של המדינות?

זיו שטהל: אני רוצה רק להתייחס לכמה דברים בקצרה.

זיו שטהל: הדיון זה מאוד מאוד חשוב, ותודה על ההזמנה.

צבי האוזר: זה פשוט מתייחס - - -

תמר זנדברג: - - - באתר, בניגוד ל"אם תרצו" שהם - - - התנחלויות ודיברו כאן קודם.

תמר זנדברג: לא כל העולם סובב סביבך.

זיו שטהל: הדיון הזה מאוד מאוד חשוב, ותודה על ההזמנה.

זיו שטהל: מקווה שהוא לא עניין חד-פעמי.

זיו שטהל: אני מנהלת מחלקת המחקר ב"יש דין", ארגון שפועל לזכויות אדם של פלסטינים בשטחים, ומתארת מזה 15 שנים אירועים של אלימות של אזרחים ישראלים כלפי פלסטינים.

זיו שטהל: בגלל שחבר הכנסת הלוי שאל פה מה אנחנו סופרים, אנסה להסביר בקצרה.

זיו שטהל: אנחנו סופרים תקיפות אלימות באבנים, במקלות ולפעמים בנשק חם.

זיו שטהל: אנחנו סופרים פגיעה ברכוש, כמו גניבת זיתים, הצתה וכריתה של עצים, הצתה של מסגדים, הצתה של רכבים, פגיעה בבעלי-חיים – שלל אירועים מגוון מאוד ומצער מאוד.

זיו שטהל: אני מציעה לך, כמו שהצעת לנו, לבוא לשטח, להיפגש עם פלסטינים מכפרים שסובלים - -

קריאה: אני נפגש.

זיו שטהל: - - מתקיפות ומאלימות מתמשכת מהשכנים שלהם.

זיו שטהל: אני לא חושבת שזה מועיל לאף אחד להתעלם מהתופעה המבישה והקשה הזאת.

זיו שטהל: אני רוצה ספציפית כן להתייחס לנושא הדיון והוא תגובת הצבא וכוחות הביטחון.

זיו שטהל: עמידה מנגד – לפי מה שאנחנו שומעים ורואים בשטח, וגם מתעדים הרבה פעמים – זו לא תופעה נדירה לא תופעה שולית.

זיו שטהל: אנחנו מתעדים את זה במשך שנים רבות.

זיו שטהל: בחלק ניכר מהאירועים שפלסטינים מספרים שפגעו בהם אזרחים ישראלים ישנם חיילים שהיו בשטח, עמדו בקרבת מקום, ולא עשו דבר כדי לעזור, וזה במקרה הטוב.

זיו שטהל: במקרה הרע, החיילים מסייעים לפורעים בעצם; דבר ראשון – הם מגנים עליהם, ודבר שני – הרבה פעמים פשוט מה שקורה בשטח הוא שמי שמפנים אותו, גם בזמן המסיק, וזה באמצעים אלימים, זה הפלסטינים: בשימוש בגז מדמיע ולפעמים במעצר אפילו וברימוני הלם.

זיו שטהל: כך תועד גם בעונת המסיק הזאת.

זיו שטהל: בחלק מהאירועים – ואנחנו תיעדנו 42 אירועים, ומסתבר שזה יותר ממה שהצבא תיעד, וחשוב לציין שזה לא כל האירועים שהיום – היו חיילים שלא פעלו כדי להפסיק את העברה ולא פעלו כדי לעכב חשודים.

זיו שטהל: צריך להבין שחיילים הם החוליה הראשונה של אכיפת החוק.

זיו שטהל: הם אלה שנמצאים בזמן אמת, בזמן שהעבירות מתרחשות.

זיו שטהל: המשטרה פשוט לא שם.

זיו שטהל: אז אפשר להגיד שמעדיפים שהצבא ומג"ב יתייחסו, אבל מי שנמצא זה החיילים.

זיו שטהל: אני רוצה רגע לקרוא מתגובה של דובר צה"ל לגוף תקשורת בנוגע לאירוע של גניבת זיתים ביצהר, שבו היה נוכח קצין מחטיבת שומרון.

זיו שטהל: בתגובה היו משפטים כמו: לצה"ל אין סמכות לעצור מתנחלים יהודים.

זיו שטהל: לקצין עצמו לא הייתה סמכות חוקית לפעול נגד הגנבים ולא הייתה ביכולתו לעצור אותם.

זיו שטהל: אז, בואו ונעמיד דברים על דיוקם: מבחינת סמכות, לחיילים יש סמכות.

זיו שטהל: הם יכולים לעכב חשודים, הם יכולים לעצור, והם יכולים לפעול כדי להתערב וגם להשתמש באמצעים שהם לא עושים כמו גז מדמיע, בדיוק כמו שהם יודעים להפעיל כלפי פלסטינים.

צבי האוזר: תודה רבה.

זיו שטהל: מעבר לסמכות, יש להם חובה לפעול כך.

זיו שטהל: החובה הזאת נובעת גם מחובה של כל עובד ציבור לפעול כדי לעצור ולמנוע ביצוע עבירה, וגם מנהלים ופקודות של הצבא עצמו, מנוהל ייעודי של היועץ המשפטי לממשלה, מהחלטות של בג"ץ וכמובן מהדין הבין-לאומי.

זיו שטהל: הבעיה היא לא בנהלים ובפקודות.

זיו שטהל: - -

צבי האוזר: תודה רבה.

זיו שטהל: - - הבעיה היא במודעות של החיילים ובמוטיבציה של הצבא, וזה היה ניכר פה גם ממה שנאמר, לעשות את זה.

צבי האוזר: תודה.

זיו שטהל: הצבא לא פועל כדי למצות את הדין עם חיילים שעמדו מנגד ולא - - - חיילים כמו שצריך.

צבי האוזר: משפט סיכום – אני מבין שלא שומעים אותי?

זיו שטהל: חיילים פשוט לא יודעים.

זיו שטהל: יש עדויות של "יש שתיקה" שמוכיחות את זה מעל לכל ספק.

צבי האוזר: תודה רבה.

זיו שטהל: אם אפשר, אני רוצה לסיים בהמלצות.

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: אני מצטער.

צבי האוזר: את כבר דקה מעבר לדיון.

צבי האוזר: ברשותכם, אני מבקש לעבור להודעת הסיכום של הוועדה כדלקמן.

ניצן הורוביץ: יש - - -

צבי האוזר: ניצן הורוביץ, אני מתנצל שלא נתתי לך.

צבי האוזר: הייתי בטוח לגבי רשימת הדוברים.

צבי האוזר: אני מתנצל באמת.

צבי האוזר: ברשותך, שתי דקות.

ניצן הורוביץ: האמת היא שיש מאות אירועים אלימים שמתרחשים כל שנה על-ידי מתנחלים, נוער גבעות ותקראו לזה איך שאתם רוצים, גם נגד פלסטינים וגם נגד כוחות הביטחון.

ניצן הורוביץ: מה ההבדל בין זה לבין אירועים אלימים אחרים בשטחים?

ניצן הורוביץ: ההבדל הוא שכוחות הביטחון והרשויות, מה שנקרא, נוהגות בעצימת עין, ויש קשר של שתיקה סביב הדברים.

ניצן הורוביץ: יודעים היטב שהצבא והמשטרה לא מטפלים בפורעים האלה כפי שמטפלים בתקריות אלימות של פלסטינים.

ניצן הורוביץ: אני גם רוצה להדגיש נקודת מפתח בדיון הזה וכדי שיהיה ברור: אני בכלל חושב שישראל לא צריכה להיות בשטח הזה.

ניצן הורוביץ: אני רואה בו שטח כבוש, ואני רואה בכל ההתנהלות שם פרי ביאושים של הכיבוש הזה.

ניצן הורוביץ: אבל, כל עוד אנחנו שם וכל עוד ישראל היא הריבון וצה"ל אחראי לביטחון, הוא צריך לקיים את חובתו כלפי האוכלוסייה.

ניצן הורוביץ: כשמדובר בחקלאות, כשמדובר בתנועה, כשמדובר במסחר וכשמדובר סתם בחיים בכפרים – לא ייתכן שהאלימות הזאת תימשך.

ניצן הורוביץ: לראשי המתנחלים ולראשי היישובים שם צריך להגיד: יש פה דיבור כפול.

ניצן הורוביץ: כלפי חוץ, לפעמים, מגנים, וכלפי פנים הם יודעים בדיוק מי האנשים האלה, הם משתפים איתם פעולה בכל מיני דרכים והם עוצמים עין כי, בסופו של דבר, זה גם משרת את המדיניות שלהם.

ניצן הורוביץ: לכן, צריך לשים קץ לצביעות הזאת, וצריך להפסיק עם הדיבור הכפול.

ניצן הורוביץ: כל עוד ישראל שם – אני בעד שהיא תצא – כל עוד היא שם, אפילו לשיטתם של אלה שתומכים בזה שהיא תישאר שם, על אחת כמה וכמה שהיא צריכה למנוע התנכלות לאנשים חפים מפשע שמעבדים את אדמתם.

ניצן הורוביץ: אני ראיתי את זה במו עיניי.

ניצן הורוביץ: זה לא סיפור שקראתי עליו רק בעיתון.

ניצן הורוביץ: במו עיניי ראיתי, וראיתי איך הצבא שהגיע למקום לא בדיוק טיפל בזה והעדיף, מה שנקרא, לעמוד קצת מהצד – במו עיניי – והגיע הזמן שזה ייפסק.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: חברים, אני רוצה לסכם את הדיון הזה בהודעה כדלקמן:

צבי האוזר: הוועדה רואה בחומרה קיומם של פשעי שנאה, וקוראת לכוחות ביטחון לוודא מניעת אלימות ופגיעות בנפש וברכוש של כל אדם ולאכוף את הדין כנגד מפירי חוק יהיו אשר יהיו.

צבי האוזר: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי הנושא, לרבות באמצעות ועדת המשנה.

צבי האוזר: מי בעד?

צבי האוזר: בעד הודעת הסיכום – 3

צבי האוזר: נמנעים – אין

צבי האוזר: שלושה.

צבי האוזר: מי נגד?

צבי האוזר: אין.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: הדיון הסתיים.