ועדת משנה לעניין קשרי ישראל והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 3, 2020-11-24 11:30

מיכל וונש: שלום לכל מי שנמצאים פה ואני אומר, יש עוד עשרות אם לא מאות אנשים שלא נמצאים ברשימה, הרשימה מונה 40, זאת פשוט הייתה הזדמנות קודם כל בתוך כנסת ישראל להכיר ולהוקיר כל אחת ואחד מהאנשים שכן נמצאים ברשימה הזאת וגם מעבר להוקרה לייצר איזה שהיא אפשרות של למידה, ניתוח של המגמות שאתם רואים אותם, כולנו רואים אותם, והכנה לקראת 2021 ובכלל.

מיכל וונש: אז זאת המטרה פה.

מיכל וונש: (תרגום מהשפה האנגלית) אני אגיד באנגלית, למי שלא הבין אותי.

מיכל וונש: יש לנו תרגום סימולטני.

מיכל וונש: הדוברים ידברו, אתם יכולים לדבר בכל שפה שאתם רוצים, עברית, אנגלית, יש תרגום סימולטני לכל מי שלא מבין את השפה.

מיכל וונש: אני מניחה שרוב האנשים כאן מעדיפים לדבר אנגלית וזה בסדר, אז תרגישו חופשי לדבר באנגלית.

מיכל וונש: אני מברכת את הגיעכם לוועדה הזו, אנחנו רוצים להכיר ולהוקיר את כל מה שאתם תורמים ועושים למען מדינת ישראל, מי שעושה הסברה לטובת מדינת ישראל, אנחנו רוצים להביא לשיתוף בינינו וגם עם המשרדים הממשלתיים שנמצאים איתנו כאן בזום.

מיכל וונש: לדעתי זו שיחה חשובה מאוד.

מיכל וונש: אני אתחיל בכך שאגיד תודה לכל אחד ואחד מכם על מה שאתם עושים, אני יודעת מה אתם עושים, אני רואה את זה, אני רואה את זה כל יום, כל רגע, אני רואה את החשיבות מבחינת המעמד של ישראל בזירה הבינלאומית, המאבק נגד אנטישמיות באינטרנט וגם בחיים.

מיכל וונש: זה לא קשור רק למדינה היהודית ולא רק לאנטישמיות.

מיכל וונש: אנחנו יודעים שאם אי אפשר להגן על מיעוט אחד או על מדינה אחת בסופו של דבר אי אפשר יהיה להגן על אף מיעוט ואף מדינה.

מיכל וונש: אני חושבת שזה מה שמקשר בין כולנו ואלה הערבים שמשותפים ואני מאוד מעריכה את הדברים האלה ואני מעריכה אתכם שאתם נאבקים למען העארכים האלה.

מיכל וונש: אני רוצה להדגיש, ולא אדבר עוד הרבה, אבל לדעתי חשוב מאוד לדבר על המונח הסברה שאנחנו משתמשים בו.

מיכל וונש: לדעתי אני לא חושבת שיש לנו משהו להסביר.

מיכל וונש: במילה הסברה יש הנחה שיש לנו משהו להסביר, אבל אנחנו חייבים להכיר בכך ולא להיות בעמדת המגן על עצמנו אלא פשוט לספר את האמת, את העובדות כפי שהן ואיך שהן מתייחסות למציאות, כפי שצריך להגיד אותן.

מיכל וונש: לא צריך להסביר, לא צריך לשבת בעמדת מגנים על עצמנו, בעמדת הנאשם, אלא אנחנו צריכים רק להגיד.

מיכל וונש: אני חושבת שכולכם מבינים את זה.

מיכל וונש: אני רוצה לשבור את הקרח, זה לא ישביע את רצוני כי אני רוצה לשמוע את כולכם, אבל בעצם דקה וחצי שכל אחד יציג את עצמו.

מיכל וונש: תדברו על הנושאים כפי שאתם מבינים אותם ומה הם האתגרים ל-2021 שכולנו צריכים לדעת עליהם.

מיכל וונש: מבחינתי אני אתקדם עוד צעד ואנסה ליצור קבוצות לעבודה משותפת לפי נושא או לפי כל צורה אחרת, וכמובן נעבוד גם עם אנשים אחרים שלא נמצאים כאן היום וכדאי להיות שותפים גם איתם.

מיכל וונש: יש כאן רשימה של אנשים, יש לנו כאן 32 מתוך 40 ברשימה, זה מדהים, אנחנו מאוד מודים ל-JNS, אלכס טריימן, שגם נמצא כאן איתנו שידבר על JNS ותודה ל- JNSשאתם מספקים לנו את ההזדמנות הזו, את הרגע הזה לדיון.

מיכל וונש: נתחיל עם גבריאל גרויסמן מפלורידה.

מיכל וונש: גבריאל, שלום.

מיכל וונש: העובדה שגבריאל ער עכשיו זה מאוד מרשים.

גבריאל גרויסמן: בוקר טוב, תודה רבה.

גבריאל גרויסמן: תודה רבה לכולכם שאתם מארחים אותנו.

גבריאל גרויסמן: אני אקפוץ למים.

גבריאל גרויסמן: כולכם יודעים שהקהילה היהודית העולמית נלחמת באנטישמיות, יש פה מלחמה עם הרבה חזיתות וכל חזית היא שונה.

גבריאל גרויסמן: יש אויבים שונים, אז כל אחד צריך להילחם באופן שונה.

גבריאל גרויסמן: יש אנשים שנאבקים דרך החינוך, דרך הביטחון הפיזי אפילו, אבל אנחנו יודעים גם שהמאבק מאתגר כיוון שהקהילה שלנו מחולקת לחלקים.

גבריאל גרויסמן: לא נעים להגיד את זה, אבל זו האמת.

גבריאל גרויסמן: הרבה יהודים בכלל לא רואים חשיבות בזהות או בדת היהודית, יש אנשים שמנסים להפריד את ישראל מהזהות היהודית שלנו וזה גם מאיר עוד אלמנט חשוב מאוד במאבק נגד האנטישמיות בכל העולם.

גבריאל גרויסמן: במאבק נגד האנטישמיות צריך קודם כל להסתכל פנימה בקהילות שלנו ולחזק את עצמנו, את הזהות היהודית שלנו, את הידע ההיסטורי, של הארץ שלנו, הדת ולחזק את הגאווה שלנו ביהדות שלנו.

גבריאל גרויסמן: כאן ישראל חייבת לשחק תפקיד חשוב.

גבריאל גרויסמן: בדיוק כפי שהתשוקה לציון הפכה לאלמנט חשוב של הזהות שלנו במהלך ההיסטוריה גם היום כל האלמנטים של מדינת ישראל חייבים להיות מרכיבים של הזהות היהודית של היהודים בעולם.

גבריאל גרויסמן: ישראל חייבת לייצא את זה לכל יהדות התפוצות.

גבריאל גרויסמן: ישראל לא יכולה לוותר על התפקיד הזה, ישראל חייבת להיות אלמנט מאחד שמאחד בין היהודים לכל העולם.

גבריאל גרויסמן: לסיכום אגיד שעם ישראל חזק, אבל אנחנו חלוקים, אנחנו צריכים את מדינת ישראל לאחד אותנו ולחזק אותנו.

גבריאל גרויסמן: תודה.

מיכל וונש: תודה רבה לך, גבריאל.

מיכל וונש: לפני שנתקדם הלאה לוויליאם דארוף נמצאת פה חברת כנסת שרצתה לדבר כיוון שהיא צריכה לעזוב.

תהלה פרידמן: אני רוצה להגיד ככה.

תהלה פרידמן: הכנסת הספציפית הזאת מאוד מאוד מאתגרת בהרבה מובנים.

תהלה פרידמן: יש מובן אחד שזה דווקא כנסת אופטימית, אני לא חושבת שאי פעם הייתה כנסת שהיה בה כל כך הרבה אנשים שהיו מחויבים לסיפור של תפוצות, של עמיות יהודית.

תהלה פרידמן: אתמול היינו באיזה דיון על חוק שהיה קשור ליחסים עם התפוצות והייתה שאלה לאיזה ועדה זה צריך ללכת ואז אמרו שזה צריך ללכת לחוץ וביטחון, יחסים עם התפוצות זו שאלה של ביטחון לאומי.

תהלה פרידמן: עכשיו דבר כזה הוא אמירה מאוד משמעותית.

תהלה פרידמן: אני רוצה להגיד שגם הדיון הזה מבחינתי זה יושב על ההבנה שלנו שהתמיכה שלכם בישראל היא חלק משמעותי בביטחון הלאומי של מדינת ישראל.

תהלה פרידמן: להזיז את המסגור של יחסי ישראל-תפוצות מהקונטקסט של דת ומדינה, שבסופו של דבר חשוב בעיניי, אבל הוא מסוים, לקונטקסט של ביטחון לאומי, אני חושבת שזה דבר מהפכני וזה הולך וקורה.

תהלה פרידמן: אנחנו עוד לא שם, אבל אנחנו בדרך.

תהלה פרידמן: אז זהו, ואני רק מצטרפת לתודות ורוצה להגיד שהנה מובן אחד שבכנסת הזאת דברים משתפרים, אז always look on the bright side of life, משהו כזה.

מיכל וונש: זה בוודאות שינוי בפרדיגמה שאנחנו צריכים ואנחנו נמשיך לעבוד על שינוי הפרדיגמה הזאת.

מיכל וונש: ויליאם דארוף, בבקשה.

ויליאם דארוף: תרגום מהשפה האנגלית: תודה רבה.

ויליאם דארוף: אני מאוד שמח להצטרף אליכם וגם לחברי הכנסת ולכל מי שנמצא פה ואני שמח על ההזדמנות לחלוק כמה מחשבות איתכם.

ויליאם דארוף: יש בארה"ב עלייה באנטישמיות, שנאה ליהודים.

ויליאם דארוף: יש כאן תיאוריות קונספירציה עם אנטישמיות, יש שקרים לגבי יהודים וקורונה ובאינטרנט האפל אנחנו חייבים להיאבק נגד האנטישמיות בכל אמצעי אפשרי.

ויליאם דארוף: אנחנו חייבים להמשיך להיאבק נגד האיומים האלה וחשוב לציין שאנחנו מתקדמים במובנים מסוימים.

ויליאם דארוף: כדי להיאבק נגד אנטישמיות אנחנו חייבים שתהיה לנו הגדרה של המונח וכך אנחנו מאמצים את ההגדרה שמקובלת על מדינות רבות, כולל אלבניה שהיא מדינה מוסלמית ברובה.

ויליאם דארוף: חשוב שהנושא של ישראל לא יהפוך למשהו פוליטי בארצות הברית.

ויליאם דארוף: מאז כהונתו של הנשיא טרומן שתי המפלגות בארצות הברית קיבלו את הקשר עם ישראל כי יש לנו ערכים משותפים, יש לנו קשר היסטורי ועל אף הקשרים הקרים בין המפלגות בארה"ב יש עדיין קשר מאוד חזק וחם עם מדינת ישראל.

ויליאם דארוף: תודה רבה שהזמנתם אותי ואני שמח להיות כאן.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: אני מזמינה את ריצ'רד קמפ.

ריצ'רד קמפ: תודה רבה, שלום לכם מאנגליה ותודה שהזמנתם אותי להיות כאן.

ריצ'רד קמפ: קודם כל יש לי בשורות מאנגליה.

ריצ'רד קמפ: היום בריטניה הגישה את מועמדותם של נתניהו ושל הנסיך בן זאיד לפרס נובל לשלום.

ריצ'רד קמפ: זה ייצא למדיה היום או מחר.

ריצ'רד קמפ: אני רוצה לדבר על שלוש נקודות קצרות מבעיה סבוכה שאי אפשר באמת לדבר עליה מספיק, אבל קודם כל אני רוצה ומאוד חשוב שלא נמעיט בבעיה שאנחנו רואים כאן היום, זה עושה נזק בטווח הארוך, יש כאן הפרדה בין דורות באנגליה.

ריצ'רד קמפ: אנחנו רואים את זה יותר בבריטניה מאשר בארה"ב וחשוב מאוד שבארה"ב לא יגיעו למצב הזה, אבל זו בעיה עצומה באירופה והיא מחמירה על אף שאנשים כאן ובמקומות אחרים נאבקים נגד זה.

ריצ'רד קמפ: הנקודה השנייה היא שיש הרבה אנשים באירופה וגם בארה"ב לדעתי שמאוד כועסים מהניסיונות בחברות שלנו להחריב את ההיסטוריה ובעצם את החברה שלנו, והם מנסים להוריד פסלים של צ'רצ'יל ונלסון בבריטניה.

ריצ'רד קמפ: אנשים מאוד כועסים על זה, אנשים שתומכים ומכבדים את ההיסטוריה ואת המסורת, הם רוצים לשמר את אורח חייהם ושלא יחריבו אותו.

ריצ'רד קמפ: בהרבה מקרים הם יכולים להסתכל על ישראל בתור מדינה שיש בה משהו הפוך.

ריצ'רד קמפ: אני יודע שזה לא נכון בכל החברה הישראלית, אבל באופן כללי אנשים רואים את ישראל כגאה מאוד בהיסטוריה ובמסורת שלה ואני חושב שאנחנו צריכים ליצור קשרים עם אנשים בערים באירופה ובארה"ב שמסתכלים לישראל בכבוד ושהם בעצמם ממש כועסים ומזועזעים ממה שקורה להיסטוריה שלהם.

ריצ'רד קמפ: אני חושב שאנחנו חייבים לעשות לובי וליצור קשרים עם סטודנטים צעירים באוניברסיטאות הטובות, יש יותר מדי מיקוד, לדעתי, על המדיה החברתית הרחבה שבעצם היא כן מגיעה להרבה אנשים, אבל אנחנו שומעים כולנו רק את מי שאנחנו כבר מסכימים איתו.

ריצ'רד קמפ: אני חושב שיש יותר ערך בטווח הארוך כשאנחנו יוצרים קשרים אישיים ישירים ואני חושב שבזה אנחנו צריכים להתמקד בעתיד.

ריצ'רד קמפ: הדבר השלישי הוא שזום הוא לא תחליף לקשר בחיים האמיתיים באופן אישי.

ריצ'רד קמפ: אני יכול לתת לכם דוגמאות מהחודשים האחרונים.

ריצ'רד קמפ: אנחנו לא יכולים להשלות את עצמנו שפגישות בזום הן באמת תחליף למה שאנחנו עושים, זה פשוט לא נכון.

ריצ'רד קמפ: אני יודע שאנחנו לא יכולים כרגע לעשות משהו אחר, אבל אני חושב שאנחנו לא יכולים להשלות את עצמנו לגבי זה.

ריצ'רד קמפ: תודה רבה.

מיכל וונש: תודה רבה לך, ריצ'רד קמפ, אני חושבת שיהיה טוב אם אנשים יעלו פה נקודות לגבי המדיה החברתית ומי שבעצם מבין בנושא הזה תוכלו גם לענות לנקודות האלה ולהתייחס אליהן וזה יהיה מדהים.

מיכל וונש: פלר חסן נחום, סגנית ראש העיר ירושלים.

פלר חסן נחום: שלום, תודה רבה.

פלר חסן נחום: נהדר להיות פה.

פלר חסן נחום: אני רוצה להגיד לך תודה, מיכל, אנחנו ממש הרגשנו את הנוכחות שלך כאן

פלר חסן נחום: בכנסת ואני רוצה גם להודות לחבר שלי דוד ביטן מהליכוד שעזר לך ליצור את ועדת המשנה הזו וזה מאוד מאוד חשוב.

פלר חסן נחום: לפני כמה שנים הרגשנו גם את הנוכחות של דב ליפמן שהיה דובר אנגלית בכנסת ואנחנו ממש הרגשנו בנוכחותו.

פלר חסן נחום: אני רוצה להגיד שממש כבוד הוא לי שיש לי כאן אחים ואחיות למאבק נגד דה הלגיטימיזציה של ישראל.

פלר חסן נחום: אני ממש מעריכה את כולכם ואני גאה בכך שאתם החברים שלי.

פלר חסן נחום: כולנו שגרירים של ישראל בכל מיני מובנים ובכל מיני צורות.

פלר חסן נחום: כאן רציתי להגיד משהו שאולי הכנסת לא רוצה לשמוע.

פלר חסן נחום: הסיבה שכולנו בשנים האחרונות, במהלך 20-10 השנים האחרונות, הגענו למאבק הוא כי למדינת ישראל אין אסטרטגיה.

פלר חסן נחום: נקרא לה הסברה כרגע, אני גם לא מסכימה עם המונח הזה, אין לנו אסטרטגיה, יש לנו רק כמה משרדי ממשלה, חמישה-שישה משרדים, וכל אחד לוקח חלק מהעבודה, אבל אין חמ"ל מרכזי למלחמה הזאת.

פלר חסן נחום: אם צה"ל היה נלחם בלי חמ"ל כדי שיחליט לאן הולכים ומה המסר ואיך ננצח במלחמה זה חלק מהבעיה.

פלר חסן נחום: בגלל החסר הזה, יש כאן אנשים מדהימים, מסורים, שהובילו ארגונים ושהם מנהלים ארגונים היום שהם טסים בכל העולם כדי לעשות את העבודה כשהדבר היחיד שאנחנו צריכים מהמשרד הוא עקביות, הובלה, לשים את האגו והפוליטיקה בצד וליצור מענה אחד עקבי למלחמה שאנחנו נלחמים בה כל יום.

פלר חסן נחום: אני רציתי להגיד שאני מקווה שתוכלו לקחת את הרגע הזה, כולנו נהיה מאחוריכם, נעזור לכם כדי להוביל את המאמץ כדי ליצור איחוד בין המשרדים שמתמודדים עם BDS ועם אנטישמיות וגם עם הצד החיובי של ההסברה שמראה את היופי והחוזק של ישראל, אבל הכול חייב להיות נובע מאסטרטגיה אחת.

פלר חסן נחום: אני חושבת שכאן יש לכם קבוצה נהדרת שתוכל לעזור לכם בכל דרך שאפשר ושתרצו.

פלר חסן נחום: ברגע שאנחנו נבין שאנחנו נלחמים, אנחנו במלחמה עכשיו ואנחנו חייבים חמ"ל מרכזי כדי להילחם אני חושבת ומקווה ומתפללת שכולנו נוכל ונצליח.

פלר חסן נחום: אני משוכנעת שנוכל לנצח במלחמה הזאת אם נעבוד ביחד.

פלר חסן נחום: תודה רבה, מיכל.

מיכל וונש: תודה רבה, פלר.

מיכל וונש: יש לנו כאן כמה נציגים ממשרדי הממשלה ואחד מהם צריך לעזוב אז אני אקדים אותו בתור, נציג משרד החוץ.

מיכל וונש: אני אגיד בזום שיש לנו מלחמה ונלחמנו בה כמה עשרות שנים, בוועדת דרבן, ונגד האמירה שציונות היא גזענות.

מיכל וונש: נלחמו בישראל בחוק ואנחנו כאן כדי להילחם במאמצים האלה.

מיכל וונש: אני חושבת שהדיון הזה יכול להכין אותנו למלחמה הזאת.

מיכל וונש: במקרה הזה צריך קשרים כדי להוביל לעוד קשרים ואנחנו נוכל להתקדם.

מיכל וונש: משרד החוץ נמצא?

מיכל וונש: מאה אחוז.

יפתח קוריאל: אני כאן.

יפתח קוריאל: אני אדבר באנגלית כדי שכולם יבינו.

יפתח קוריאל: קוראים לי יפתח קוריאל, אני מנהל את הזירה הדיגיטלית בישראל.

יפתח קוריאל: אנחנו הנוכחות הכי גדולה באינטרנט מכל המשרדים ואני מסכים לגמרי עם קולונל קמפ, אני חושב שהערך שאנחנו מוסיפים הוא האנשים בשטח, אנשים כמו איסמעיל חלדי, אנשים שעבדו בלונדון, שקולונל קמפ מכיר טוב מאוד, ושנפגש עם כולכם, עם אנשים מסביב לעולם, פעילים שהוא מכשיר אותם ושהוא איש קשר בשבילם ומעביר בשבילם הודעות ואני חושב שאנחנו צריכים לחזק את הקשר הזה ולעשות את זה ככל שאפשר.

יפתח קוריאל: אני גאה מאוד שהעמית שלי, יונתן גונן, שנבחר והוא מנהל את ענף הערבית שלנו, אני חושב שכשאנחנו מדברים על ערבית ופרסית במדינות האלה אין לישראל נציגות דיפלומטית והנוכחות הדיגיטלית ממש משנה ועושה הבדל.

יפתח קוריאל: אני רוצה לעבור ליונתן, אם אפשר, שידבר על מה הוא עושה ברחבי העולם הערבי.

יפתח קוריאל: תודה.

יפתח קוריאל: שלום, יונתן.

יונתן גונן: אוקיי.

יונתן גונן: שמי יונתן גונן ממשרד החוץ, אני ראש ענף ערבית במחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית.

יונתן גונן: אנחנו מנהלים את העמודים של משרד החוץ בשפה הערבית כבר יותר מעשר שנים ופונים כך לקהלים בכל רחבי העולם הערבי כי זו בעצם הדרך היחידה להגיע לכמות מאוד גדולה של קהלים, כמו שיפתח אמר, במדינות שאין לנו יחסים דיפלומטיים איתם.

יונתן גונן: משרד החוץ שם את זה כנושא ליבה, את יצירת הקשר עם קהלים בעולם הערבי דרך הרשתות החברתיות, גם ככלי לשינוי יחס כלפי מדינת ישראל וגם כחלק מהפעילות המדינית יותר, להשיג יעדים מדיניים.

יונתן גונן: למעשה בשנים האחרונות אפשר להגיד, לדעתי, שחוללנו מהפכה בתחום.

יונתן גונן: התכנים שאנחנו מפרסים בערבית ברשתות החברתיות מגיעים ל-100 מיליון איש מדי חודש ברחבי העולם הערבי ואנחנו רואים עוד ועוד תגובות חיוביות ביחס לישראל.

יונתן גונן: אני מאוד מאמין באופן אישי בכוח של האדם הפשוט, מאוד חשוב להראות לעולם את האנשים הפשוטים בישראל וככל שאנשים יגיעו לרשתות החברתיות וישתמשו בהן, לא רק בשפה העברית, אלא במגוון שפות, למשל ערבית, למשל שפות אחרות, כדי להציג את ישראל לכלל העולם, ישראל האמיתית, כמו שאנחנו מנסים להציג, הרחק מהעדשה המצומצמת והמאוד מוכרת של הסכסוך הישראלי-פלסטיני, להציג את ישראל הטכנולוגית, התרבות המגוונת, הדו קיום וכדומה.

יונתן גונן: אז ככל שזה יקרה יותר, וזה נראה לי אתגר מאוד גדול לשנה הקרובה, להביא עוד אנשים לרשתות החברתיות, אז כך ייטב ותשתפר התדמית של ישראל ברחבי העולם.

מיכל וונש: תודה, יונתן, תודה על הפרספקטיבה הזאת וכמובן על העשייה.

מיכל וונש: תודה רבה על דבריך ופעילותך.

מיכל וונש: הלל ניואר, המנהל של UN-Watch.

מיכל וונש: אם אנחנו מדברים על סטנדרטים כפולים אני חושבת שאתה עשית משהו שמשרת את כל העולם במנדט של חבר האחראים בוועדה לזכויות האדם באו"ם.

מיכל וונש: תודה שאתה נמצא איתנו כאן.

הלל ניואר: תודה רבה.

הלל ניואר: ב- UN-Watch אנחנו רוצים להשגיח על האו"ם שיבטיח יחס שווה לכל המדינות הגדולות והקטנות.

הלל ניואר: אנחנו רואים שהאו"ם מתמקד באופן לא פרופורציונאלי בישראל.

הלל ניואר: יש הצבעות באו"ם שמתייחסים לישראל באופן לא הוגן.

הלל ניואר: בעצרת הכללית של האו"ם הם מתמקדים בישראל ב-17 הצבעות, יש שבע לגבי כל העולם, אחת לגבי סוריה, אחת לגבי אירן, אחת לגבי צפון קוריאה ו-17 שמתייחסים לישראל.

הלל ניואר: יש מיליוני קורבנות של הפרות זכות אדם, בוונצואלה, קובה, טורקיה, אלג'יר, זימבבואה ועוד הרבה מאוד מדינות שמתעלמים מהם לגמרי.

הלל ניואר: יש אנשים כאן שחושבים שהאו"ם לא משנה, או"ם שמום, אבל המציאות היא שכשהאו"ם תוקף את ישראל מאות מיליוני אנשים בעולם בעצם מאמינים להם וזה גם מניע את ה-BDS וזה נותן לחמאס ולעוד קבוצות טרור את התחושה שהצדק איתם.

הלל ניואר: אנחנו חייבים לחברינו כמו בריטניה, צרפת, גרמניה, שיכבדו את ערכי האו"ם כדי שלא יתמכו בהצבעות של האו"ם, שלא יתייחסו למדינה היהודית היחידה כשעיר לעזאזל אלא שיגנו באופן אמיתי על קורבנות של הפרות זכויות אדם.

מיכל וונש: תודה רבה ואני חושבת שהכנסת באופן פנימי גם צריכה להבין את החשיבות של מה שאתה עושה ומה שמדינת ישראל גם צריכה לעשות וגם חברי הכנסת צריכים לעשות מסביב לעולם כדי לא לחזק את המחשבה באו"ם שהם יכולים לתקוף את ישראל ללא שום בעיה.

מיכל וונש: אבי מאיר, מנהל קשרי העולם ב-AJC.

אבי מאיר: תודה רבה.

אבי מאיר: אני חושב שהעמיתים שלי אמרו שמאוד מאוד טוב להיות כאן עם חברים רבים ועם פעילים טובים.

אבי מאיר: ישראל נהנתה מארבע שנים של קשר טוב עם הממשל של טראמפ ואנחנו גם ניהנה מעוד ארבע שנים של הממשלה של ביידן.

אבי מאיר: ביידן וגם קמילה האריס חברים של מדינת ישראל הרבה מאוד זמן וחשוב להבין שהקשר עם ארצות הברית הוא יותר רחב מכל מפלגה מסוימת או אדם מסוים.

אבי מאיר: אני חושב שוויליאם דארוף אמר כאן מקודם שאנחנו חייבים לעשות כל מה שאפשר כדי שיישמר הקונצנזוס בין שתי המפלגות לגבי הקשר בין ישראל לארה"ב.

אבי מאיר: כפי שאמרו כאן מקודם, זה עניין של ביטחון לאומי לישראל ויש לזה חשיבות רבה ליהודים ברחבי העולם וזה גם באינטרס של ארה"ב.

אבי מאיר: זה ממש לא עוזר כשיש אנשים בישראל ובקהילה הפרו ישראלית שכן מתייחסים לזה כאל משהו שלא מתייחס לשתי המפלגות.

אבי מאיר: כשאנחנו רואים שהם תומכים דווקא במפלגה אחת או בשנייה בארה"ב זה רק פוגע בישראל ובקשר בין ישראל וארה"ב בטווח הארוך.

אבי מאיר: אבי מאוד אוהב את הפסוק שמופיע בהרבה בתי כנסת, דע לפני מי אתה עומד.

אבי מאיר: כשאנחנו מתבטאים במדיה החברתית אנחנו חייבים להבין שאנשים ברחבי העולם רואים את מה שאנחנו אומרים וזו לא שיחה פנימית רק.

אבי מאיר: כולי תקווה שניקח את זה בחשבון כשאנחנו מתבטאים בעניינים האלה ושנוכל לעשות כל מה שאפשר כדי להמשיך לשמר את הקשר החשוב הזה, שיהיה קונצנזוס בין שתי המפלגות, כי בסופו של דבר זה באינטרס שלנו שיישאר כך.

מיכל וונש: תודה רבה, אבי.

מיכל וונש: יוסף חדאד.

יוסף חדאד: קודם כל תודה רבה, מאוד מדהים שאנחנו נמצאים כאן עם פנים מוכרות שאני רואה מסביב לשולחן הזה ואני בטוח שגם בזום יש אנשים שעובדים קשה מאוד למען ישראל.

יוסף חדאד: אני רואה כבר הרבה זמן את המילה יהודי, יהודי, יהודי, כמובן זו המדינה היהודית, אבל מה שמיוחד בי הוא שאני לא יהודי.

יוסף חדאד: אני ערבי גאה ואני גם ישראלי גאה ואני גאה להיות כאן, לדבר על ישראל, להגיד את האמת, להראות את העובדות ואני עושה את זה.

יוסף חדאד: במהלך השנים האחרונות אני מסתובב בכל העולם, בארה"ב, בקנדה, בדרום אפריקה ובעצם בכל מקום באירופה רק כדי להראות את המציאות של ערבים ישראלים שגרים כאן.

יוסף חדאד: יש המון מידע שגוי עלינו וגם על ישראל באופן כללי.

יוסף חדאד: מה שרציתי להוסיף, חשוב לי מאוד, ראינו קודם, יונתן גונן הוא חבר מאוד טוב שלי מענף הערבית במשרד החוץ ואני מסכים שהוא והמשרד שלו עושים עבודה מדהימה.

יוסף חדאד: ראיתי במדיה החברתית בערבית את האינטראקציות ואיך זה בעצם משפיע על העולם הערבי ואני חושב שאנחנו צריכים לעשות יותר, אנחנו חייבים לעשות עוד מבחינת כל מה שקשור להכחשת השואה או ההיסטוריה של ישראל וגם לגבי החשיבות, להגיד לכולם שישראל יכולה וחייבת להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית.

יוסף חדאד: העובדה היא שישראל יכולה להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית ואם אתם רוצים הוכחות לכך תסתכלו עליי.

יוסף חדאד: חשוב מאוד לציין את זה כי זו גם הדרך שלי להגיד על החשיבות לתקן את החוק, חייבים להוסיף שישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית לכל אזרחיה כאן בישראל.

יוסף חדאד: ואני אסיים בכך שאני אגיד שלמרות שעכשיו החוק לא אומר כך, אנחנו יודעים שבעצם זה חוק קצת סמנטי ואנחנו יודעים שבמיוחד לערביי ישראל יש לנו זכויות כדי שנוכל להפוך לכל מה שאנחנו רוצים.

יוסף חדאד: התפקיד שלי הוא להביא את המסר הזה לכל העולם, במיוחד לעולם הערבי, במיוחד עכשיו כשיש הסכמי שלום בין בחריין ואיחוד האמירויות וישראל ואנחנו מקווים שבקרוב גם סעודיה, אנחנו מתפללים לכך.

יוסף חדאד: אם אפשר להגיד עוד משהו אחד, אני יודע שזה לא קשור, אבל זו הזדמנות להגיד מה שאני רוצה להגיד, העם היהודי כאן בישראל חייב ללמוד ערבית.

יוסף חדאד: בואו נעשה את זה, חבר'ה, בואו.

מיכל וונש: אז אני אגיד לך שני דברים.

מיכל וונש: יש שני דברים שהעלית ואני לא רוצה להאריך, אבל אני חייבת לענות.

מיכל וונש: קודם כל במגילת העצמאות יש את המילה שוויון בערך 30 פעמים והזכות של ישראל להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית מבוססת על זה, המדינה שהוקמה כאן לפני 72 שנה.

מיכל וונש: הכרזת העצמאות מתייחסת להרבה דברים חשובים, גם מבחינת היחס הפנימי שלנו וגם בזירה הבינלאומית ומבחינה פנימית זה בעצם אחת מהטעויות שצריך לתקן, לדעתי.

מיכל וונש: הדבר השני, אני אביא לכנסת חוק שמחייב לימודי ערבית שהם חובה בכל בית ספר בישראל.

מיכל וונש: לדעתי זה מחדל גדול וזה דבר חשוב כדי שנוכל לחזק את הקשר עם ערביי ישראל.

יוסף חדאד: מיכל, חמישית מהמדינה, חמישית מהאוכלוסייה שפת אימם היא ערבית.

יוסף חדאד: אני עומד בראש הארגון שמנסה לקשר בין יהודים לערבים, לגשר, וכדי שנוכל לעשות את זה אנחנו חייבים לתקשר.

מיכל וונש: נכון, שפה, מאה אחוז.

מיכל וונש: אני אביא את הצעת החוק.

יוסף חדאד: אז תודה רבה על הבמה שבה אני יכול להגיד כל דבר.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: תודה רבה שאתה עושה את מה שאתה עושה, אני מאוד מעריכה את זה.

מיכל וונש: תמיד תגיד את מה שיש לך להגיד.

מיכל וונש: אני מקווה שנדבר על IHRA.

מיכל וונש: אני מקווה שארסן ידבר על IHRA, ארסן מנהל הקונגרס היהודי הישראלי.

ארסן אוסטרובסקי: אני אשלים את החסר.

ארסן אוסטרובסקי: בעצם את כאן המומחית ואני רוצה להגיד קודם כל תודה רבה לך על כך שארגנת את הפגישה וכל המאמצים שלך להגן על ישראל בעולם ובאינטרנט ותודה רבה ל-JNS שהביאו את כל העמיתים והחברים לכאן כדי שנוכל לקחת השראה אחד מהשני.

ארסן אוסטרובסקי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזו כדי להדגיש את זה שאנחנו נלחמים למען ישראל ואנחנו חייבים לעשות עבודה טובה יותר בלספר את הסיפור של ישראל, לא רק דרך העדשה של הקונפליקט הישראלי פלסטיני.

ארסן אוסטרובסקי: אנחנו לא רוצים להגדיר את מי שאנחנו לא, אלא גם את מי שאנחנו כן.

ארסן אוסטרובסקי: אנחנו חייבים לענות לשנאת יהודים ולאנטישמיות שאנחנו רואים באינטרנט, אבל בסופו של יום אסטרטגיה שמבוססת רק על היותנו קורבנות הוא לא מספיק, אנחנו חייבים לספר את הסיפור של ישראל כדי לנצח בקרב הזה ולהשתמש בכל הכלים שיש לנו, כלים דיגיטליים וגם במיינסטרים.

ארסן אוסטרובסקי: יש לנו סיפור שהוא הכי מעניין בהיסטוריה המודרנית, סיפור של אומץ.

ארסן אוסטרובסקי: חברי מייקל דיקסון כתב על הסיפורים האלה, אנחנו עם עתיק שחזרנו למולדת שלנו אחרי אלפיים שנה, היה קיבוץ גלויות ובנינו מדינה יהודית ודמוקרטית.

ארסן אוסטרובסקי: זה גם סיפור של טכנולוגיה, שאנשים בכל החברה מקבלים ממנה השראה על תרבות והיסטוריה וכן, גם על אוכל.

ארסן אוסטרובסקי: היום יש כאן קונפליקטים, אבל אנחנו גם רוצים שלום.

ארסן אוסטרובסקי: גם יוסף הזכיר שאנחנו מפתחים חברות עם שכנינו הערבים, אבל אנחנו חייבים להמשיך במאבק ולהרחיב את השיח וגם תמיד לזכור שגם לנו יש סיפור לספר ואנחנו חייבים לספר אותו.

מיכל וונש: תודה רבה, ארסן.

מיכל וונש: אני לא רוצה להגיב כרגע.

מיכל וונש: שרי אידן.

שרה אידן: תודה רבה שהזמנתם אותי, לא אדבר על עצמי הרבה, אני רק רוצה להדגיש נקודה אחת ואני מסכימה עם ארסן, אני אדבר בשמי, מבחינתי כאמריקאית ומהניסיון שלי כאן שהתקשורת משחקת תפקיד חשוב מאוד ביצירת השיח והנרטיב וביצירת החלטות של פוליטיקאים, איך שהם יתייחסו ללחץ של אנשים.

שרה אידן: אם אתם רוצים שהממשל הבא יעזור לכם ושיעמוד לצד ישראל אז אתם חייבים שיהיו עוד קולות ציוניים שידברו ב-CNN ו-NBC ושלא יבואו איסלמיסטים קיצוניים שאנחנו רואים היום.

שרה אידן: אני רואה CNN ואני רואה אנשים כמו רזא אסלאן שהם באים בשם הממשלה האירנית והאחים המוסלמיים שהם בעצם אומרים לדמוקרטים ולנו מה לחשוב על ישראל.

שרה אידן: אני מאמינה שארבע השנים הבאות הן קריטיות כי האנשים האלה ממש יוצרים אנטישמיות והם מנסים בעצם לקחת את כל ערכים שיש לנו ואת המאמצים שמנסים לקשר את האפרטהייד לכאורה ובמדיה החברתית אנחנו יכולים להגיע להרבה אנשים, אבל אנחנו לא מגיעים לאמריקאים.

שרה אידן: לכן ממש מפחיד כאן.

שרה אידן: כשאני מנסה לדבר על ישראל, על אנטישמיות או על כל דבר, האמריקאים הפכו לסגורים לנושאים האלה כי עשו להם כבר שטיפת מוח במדיה הערבית.

שרה אידן: הרבה אנשים, במקום זה שהם יחקרו וילמדו את המידע האמיתי והנכון הם פשוט מקשיבים ל-CNN ולתקשורת האהובה עליהם ולערוצי התקשורת והם מאמינים לכל מה שאומרים.

שרה אידן: אנחנו חייבים שיהיו עוד אנשים שיגיעו לתקשורת המיינסטרים כמו NBC ו-CNN וכל הערוצים האלה ושיספרו את מה הם יודעים על ישראל.

שרה אידן: כשיש מוחמד חסן או אנטישמי אחר שנותן את דעתו יש עוד אנשים שיודעים לדבר בצורה רהוטה ושמכירים את המצב ושיכולים להגיד שזה לא נכון ושזה לא יעבוד, וכל האנשים האלה שמדברים, כמו הלל נויאר, מייקל וכל האנשים האלה, הם נהדרים, זה מה שהם עושים, הם עורכי דין, הם יודעים להעמיד הגנה.

שרה אידן: הלוואי שהייתי יכולה לראות ב-CNN ושידברו ויגנו על ישראל.

שרה אידן: זה מה שיש לי להגיד.

מיכל וונש: תודה רבה, חשוב מאוד, שרה.

מיכל וונש: זה חלק מהאתגר שנשמיע קול גם במקומות שבדרך כלל לא שומעים.

מיכל וונש: הלל פולד נמצא איתנו כאן היום.

הלל פולד: שלום, תודה רבה.

הלל פולד: כפי שכולם אמרו ממש כבוד הוא לי להיות כאן ולראות את כל הפנים המוכרות.

הלל פולד: תודה רבה על כל מה שאתם עושים באינטרנט.

הלל פולד: אני חושב שהרבה מכם יסכימו איתי שיש כאן אדם אחד שחסר כאן וזה אחי המנוח, ארי פולד, שהרבה מכם הכרתם אותו והוא נלחם בעבר למען ישראל.

הלל פולד: הוא רצה להפיץ אמת ולהילחם נגד השקרים על ישראל יומם ולילה.

הלל פולד: אני בעצם אדם של טכנולוגיה, אני יכול לדבר על הייטק, שאנחנו מובילים בהייטק ושאנחנו אור לגויים, אז מבחינתי העבודה שלי הרבה יותר קלה מהעבודה של ארי, אבל במאבק נגד האנטישמיות אני אגיד, ותמיד אמרתי, שהטכנולוגיה שלנו תוביל לשלום, היא תיצור שלום.

הלל פולד: דבר אחד שאני יכול להגיד מבחינת הטכנולוגיה בישראל ואיך שהמדינה שלנו נתפסת, אנשים בעצם מפרידים בין ישראל שמוצאת תרופות למחלות והדברים המדהימים שהישראלים עושים לבין ישראל של האפרטהייד לכאורה.

הלל פולד: המסר שלי, ואני חושב שזה אפקטיבי, הוא שישראל היא אחת, הכול זה אותו ישראל.

הלל פולד: אפילו בעמק הסיליקון יש משקיעים שהם ממש אנטישמיים, אני לא אנקוב בשמם, אבל הם עדיין משקיעים בטכנולוגיה ישראלית.

הלל פולד: הם מפרידים בין זה לזה ולדעתי חשוב לאחד ביניהם ולהגיד שישראל היא אותה ישראל שמפתחת את כל הטכנולוגיות המדהימות, את ה-USB ואת האייפון ואת כל מה שאנחנו מכירים שאי אפשר להפריד בין הדברים.

הלל פולד: המסר הזה הוא חשוב מאוד שנעביר אותו.

מיכל וונש: תודה רבה, הלל.

מיכל וונש: נמצאת כאן חברת כנסת לשעבר וחברה טובה.

מיכל וונש: עינת.

עינת וילף: שלום.

עינת וילף: תודה רבה לחברת הכנסת וונש שהבאתם את כולנו, ממש קיבצת את כולנו ועכשיו הטוויטר מתעורר לחיים.

עינת וילף: כל הקולגות והחברים שלנו כאן, ממש נהדר לראות את כולכם ואני רוצה רק להביא מסר של אופטימיות לגבי ההזדמנויות שלנו היום, במיוחד אחרי ששמעתי מיוסף ויונתן, יש לנו חברים ובעלי ברית בעולם הערבי וגם בין ערביי ישראל.

עינת וילף: היום יש ערבים ומוסלמים גאים שמוכנים באופן פומבי להגיד שהם בעלי ברית עם ישראל וגם ציונים.

עינת וילף: כשמכוונים התיאורים האלה אליהם הם אומרים נכון, בעצם אין שום דבר שמתנגש בין להיות מוסלמי וגם לתמוך בזכות היהודית להגדרה עצמית במולדת שלהם.

עינת וילף: זה רגע ממש מדהים בשביל כולנו כשאנחנו רואים את האירוניה, את האנטי ציונות כבעצם סימן שקט לאנטישמיות בהרבה מהמערב ואנחנו רוצים לפנות לבעלי הברית שלנו בעולם הערבי והמוסלמי ולהראות שציונות היא בעצם רעיון של חופש, של שוויון ושאנשים שתומכים ברעיון הזה יגידו על עצמם בגאווה שהם ציוניים.

עינת וילף: אנחנו רוצים להיאבק נגד האנטי נורמליזציה בקמפוסים.

עינת וילף: אנחנו אומרים שאם אנחנו נלחמים נגד אנטי נרמול בקמפוסים אנחנו יכולים להגיד תראו, ערבים ומוסלמים באזור יש להם קשרים עם ישראל, האם אתם באמת רוצים להילחם נגד הנרמול הזה בארה"ב כשהכול משתנה כל כך מהר באזור?

עינת וילף: אני חושבת שבתור אדווקטים ומי שנלחם בעד ישראל ובעד השלום יש לנו הרבה בעלי ברית נהדרים ואני חושבת שאנחנו צריכים למצות את הרגע הזה ואני מקווה שנעשה כך גם בעתיד.

עינת וילף: תודה רבה.

מיכל וונש: תודה.

מיכל וונש: אני רוצה גם לתת זמן לקולות האלה וגם לאנשים מתונים כדי שגם במפגשים כמו המפגש הזה אנשים מתונים יוכלו להיפגש.

מיכל וונש: גם דב ליפמן נמצא כאן איתנו, חבר כנסת לשעבר, שלום, דב.

דב ליפמן: שלום, תודה רבה לך, נהדר להיות כאן ולראות את הקבוצה הנהדרת הזאת שהתקבצה ביחד.

דב ליפמן: אני רוצה להיות פרקטי כי זו המטרה כאן ואני רוצה להזכיר, אחת, נכשלנו בכנסת האחרונה ושנגמר לנו הזמן.

דב ליפמן: אנחנו רוצים לעבוד על הצעות חוק כדי למרכז במקום אחד, מראש הממשלה דרך השגרירים וכל הפעילים שאנחנו כולנו נהיה בעצם מאורגנים ומאוחדים.

דב ליפמן: ניסינו, לא הצלחנו, אבל אפשר לעשות את זה, נוכל להתארגן מחדש.

דב ליפמן: וכמו שפלר הזכירה, צריך ארגון אחד שיעזור.

דב ליפמן: ברמה הארגונית כאן מה שאני ניסיתי לעשות, בחדר הזה ממש, כל הארגונים הנהדרים שיש בכל העולם, לאחד ביניהם מבחינת הפעילות.

דב ליפמן: תארו לעצמכם שביום חמישי בארבע בצהריים כל אחד ברשימה הזאת היה מעלה את אותו הסרטון, את אותו המסר.

דב ליפמן: תחשבו, היינו יכולים ממש להשתלט על המדיה החברתית ועל השיח וזה יכול ממש ליצור השפעה אדירה.

דב ליפמן: מצד אחד לכל ארגון יש פן מיוחד ומצד שני אנחנו יכולים למצוא דרך שכולנו ביחד נקדם את השיח ונשפיע עליו.

דב ליפמן: כאן בוועדה הזאת את יכולה לעזור ואני חושב שאפשר לאחד בין כל מה שאנחנו עושים, כל אחד באופן אישי.

מיכל וונש: תודה רבה, זה חלק ממה שכתבתי לפני המפגש הזה.

מיכל וונש: יש מיליוני אנשים סביב העולם שהגענו אליהם.

מיכל וונש: 6.7 מיליון אנשים, ממש כתבנו את המספרים האלה אתמול, רק שתדעו, רק האנשים האלה בזום הגענו ל-6.7 מיליון אנשים, אז אנחנו נתקדם גם מהמפגש הזה לצעדים הבאים, אנחנו נדבר על מה שנעשה אחר כך.

מיכל וונש: כמובן יש לי גם כלים פרלמנטריים כדי לקדם את התהליך הזה, כמו שפלר אמרה, לאחד וליצור פעילות מאוחדת.

מיכל וונש: מייקל דיקסון, שהוא מנהל StandWithus.

מייקל דיקסון: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה קוטלר וונש ולכל האורחים כאן.

מייקל דיקסון: ממש כבוד הוא לי לדבר כאן במפגש הזה.

מייקל דיקסון: במהלך המגפה של הקורונה גם הווירוס של האנטישמיות ממש מדבק.

מייקל דיקסון: אנחנו רואים שיש תיאוריות קונספירציה ויהודים שנפגעים ואף נהרגים על יהדותם.

מייקל דיקסון: בקצוות של הספקטרום הפוליטי במדיה החברתית יש אנטישמים שהם עזי מצח כל כך שהם מגדירים לנו, ליהודים, מהי אנטישמיות רק כדי שיוכלו לחתור תחת המונח הזה.

מייקל דיקסון: את הזמנת אותנו לכאן בתור אנשים בעלי השפעה, אבל אנחנו בעצם רק מייצגים חלק קטן מאוד של האנשים שנלחמים באנטישמיות.

מייקל דיקסון: ב- StandWithus המשימה שלנו היא לחנך ולהתנגד לגזענות אנטי יהודית.

מייקל דיקסון: אנחנו בנינו תנועה ואנחנו לא נפסיק.

מייקל דיקסון: אנחנו פעילים בחמש יבשות, אנחנו נלחמים נגד התנועה נגד ישראל שאנחנו מנחילים לה תבוסות.

מייקל דיקסון: אנחנו חייבים להבהיר שישראל היא לא הבעיה, אלא היא חלק מהפתרון לשלום במזרח התיכון ואנחנו חייבים להפיץ את המידע הזה בכל השפות.

מייקל דיקסון: אנחנו מפיצים בשפות רבות את המידע הנכון ומחנכים, חייבים לחנך ולהפיץ תוכניות לימודים ואנחנו חייבים להציג את מה שמדהים בישראל.

מייקל דיקסון: אנחנו עוזרים לתלמידים שמתמודדים עם גזענות אנטי יהודית, אנחנו מגיעים להרבה מדינות גם בעולם הערבי, אחיי ואחיותיי, אנחנו נלחמים על הלבבות של הדור הבא, אנחנו יוצרים איתם קשרים במספרים רבים.

מייקל דיקסון: הקהילה שלנו חזקה ואנחנו מגיעים בחזית מאוחדת להילחם נגד השנאה הזאת מסביב לעולם.

מייקל דיקסון: בנינו תנועה ולא נפסיק.

מייקל דיקסון: תודה רבה על ההובלה שלכם, על המנהיגות ועל השותפות.

מיכל וונש: תודה רבה, מייקל.

מיכל וונש: דב היקינד, חבר הפרלמנט האמריקאי לשעבר במדינת ניו יורק.

מיכל וונש: נמצא איתנו?

מיכל וונש: אולי לא.

מיכל וונש: אמשיך.

מיכל וונש: דייב נמצא כאן איתנו, עיתונאי חוקר.

דיוויד קולייר: בוקר טוב, תודה שהזמנתם אותי.

דיוויד קולייר: אני משוכנע שהמערב הוא בצרה גדולה ושיש כאן איום קיומי ושישראלים לא תמיד מבינים את זה.

דיוויד קולייר: הם רואים רק את הטווח הקרוב והפוליטי.

דיוויד קולייר: יש יותר מדי ישראלים שחושבים שאם היינו נחמדים יותר לפלסטינים כל הבעיה תיפתר והיא לא.

דיוויד קולייר: הבעיה יותר גדולה מישראל, כל המערב תחת איום, אבל זה לא אומר שאין לנו בעלי ברית.

דיוויד קולייר: אנחנו גם תחת איום, אנחנו חייבים להתחבר לבעלי הברית שלנו ואין כאן מקום לאגו.

דיוויד קולייר: מאוד קשה להגיד יותר מדי על מה שצריך לעשות בכל המובנים.

דיוויד קולייר: פעילות אנטי ציונית מחברת בין הרבה אנשים, פעילים אנטי ישראליים מפיצים אנטישמיות ואין מספיק עזרה נגד התופעה הזאת.

דיוויד קולייר: אנשים נלחמים בשטח, אבל זה לא מספיק.

דיוויד קולייר: הרבה עזרה שניתנת מבוזבזת כי היא מגיעה לארגונים שלא פועלים בצורה מספיק חדשנית.

דיוויד קולייר: אנחנו כבר לא נפגשים פנים מול פנים, אלא במדיה החברתית, אנחנו חייבים לתמוך בפעילים בשטח כי הם ולא הארגונים הקהילתיים שמביאים לתוצאות.

דיוויד קולייר: תודה.

מיכל וונש: תודה רבה, דייב.

מיכל וונש: ג'קלין גודל, האיחוד של ישראל ואירלנד.

ג'קלין גודל: שלום לכולם מאירלנד ותודה רבה שהזמנתם אותי למפגש החשוב הזה.

ג'קלין גודל: טוב מאוד לשמוע את הדברים של כולם.

ג'קלין גודל: יש לי שתי הערות.

ג'קלין גודל: קודם כל אני ממש מאמינה שאנחנו נלחמים, יש כאן מלחמה, אנחנו נלחמים על הלבבות של הדור הבא.

ג'קלין גודל: לצערי, אירלנד נתפסת כמדינה עוינת ביותר לישראל.

ג'קלין גודל: מאז שהקמנו את האליאנס בין ישראל לאירלנד ב-2018 אחת מההצלחות הגדולות שלנו היא שהבסנו את החוק נגד יבוא של מוצרים שמיוצרים ביהודה ושומרון וגם חלק מירושלים.

ג'קלין גודל: העונש שהוצע היה קנס של 250,000 יורו וגם מאסר.

ג'קלין גודל: יש הרבה אנשים שרוצים להעביר ולהחיות את הצעת החוק הזו וגם עוד חוקים שיפגעו בישראל.

ג'קלין גודל: אנחנו גם רואים בעין רעה שאירלנד תגיע למועצת הביטחון של האו"ם בינואר 2021, היה לנו מזל בספטמבר 2019 לפני המגפה כשנסענו לישראל נציגות של עשרה אנשים, אנשים מכל חלקי החברה האירית, כדי שיראו את המצב בשטח בישראל ואנחנו מקווים לעשות עוד כשנוכל לשוב ולהגיע לישראל כי חשוב מאוד, לדעתי, שאנשים יבקרו בישראל ויראו את העובדות בשטח בעצמם.

ג'קלין גודל: אני רוצה לסיים בתודה לממשלת ישראל שיצרו איתנו קשר בעבר, אני מבקשת שתמשיכו לעשות כך, התמיכה שלכם מאוד חשובה לנו, היא בעלת ערך, וגם הידע שיש רשת של תמיכה שכוללת אנשים בישראל ובכל העולם שעושים עבודה דומה לנו ושנוכל ליצור איתם קשר באוןפ קבוע.

ג'קלין גודל: תודה רבה לכם ושלום מאירלנד.

מיכל וונש: תודה, ג'קי, שלום ותודה רבה לך.

מיכל וונש: ויזטה אונייל, אני מקווה שאמרתי נכון, הודים למען ישראל.

ויזטה אונייל: כן, זה היה נהדר.

ויזטה אונייל: שלום, חברים יקרים, חברי הוועדה, תודה שאתם מארחים אותי ונותנים לי הזדמנות לדבר בין הרבה חברים שאני מכיר כבר הרבה שנים.

ויזטה אונייל: אני נציג הודים למען ישראל, אנחנו משרתים קולות פרו ישראליים בהודו ובתפוצות, בצפון אפריקה.

ויזטה אונייל: אני הינדי ציוני גאה, אני גם אזרח גרמניה ואני גר בדרום אפריקה, אז אני ממש רואה איך שבתפוצות מתמודדים ויוצרים קשרים עם העם היהודי.

ויזטה אונייל: אני גם כותב בלוג שמתייחס לבחירות וגם לתקשורת וההטיה בתקשורת נגד ישראל.

ויזטה אונייל: הקבוצה שלנו נוסדה לפני שמונה שנים ועשינו עבודה בשטח במדיה החברתית, היה לנו תקציב מאוד קטן בהתחלה ואני גאה במה שהספקנו לעשות.

ויזטה אונייל: גם קיבלנו תמיכה בשטח וזה מה שנותן לנו כוח להמשיך.

ויזטה אונייל: אם רוצים לדבר על הקשר בין הודו לישראל, אנחנו נצטרך לקיים פגישה נפרדת רק לזה, אבל מה שנמצא אצלי בלב עכשיו הוא שיש קרע פוליטי לאחר הבחירה של מודי וגם הברקזיט.

ויזטה אונייל: אנחנו רואים שיש קרע שנוצר גם בתוך הקהילה הפרו ישראלית, במיוחד במקרה שלנו.

ויזטה אונייל: אנחנו נמצאים במפלגות שונות, אבל יש לי גם חברים במפלגות ימניות ואני חושב שזה לא דמוקרטי מצדנו שלא ניתן פלטפורמה לאנשים בעלי דעות שונות כל עוד הם מסכימים איתנו בנקודות הבסיסיות.

ויזטה אונייל: אני חושב שאנשים מסוימים רוצים להעניש אותנו רק על זה שאנחנו מייצרים שיח עם פעילים כאלה, אבל זה מה שנמצא אצלי בלב.

ויזטה אונייל: אני רוצה לעודד את כולכם לעזור לנו להתאחד ושאנשים יוכלו גם לדבר איתנו לגבי נושאים מסוימים.

ויזטה אונייל: אם אנחנו מסכימים לגבי הנושאים שאנחנו נלחמים בעדם אז כדאי לעבוד בשיתוף פעולה.

מיכל וונש: כן, מאוד חשוב שנעבוד בשיתוף פעולה כדי להתקדם.

מיכל וונש: שושנה יסקול, אישה עם הרבה כוחות.

שושנה יסקול: אני אדבר מהר כי אני יודעת שיש אנשים אחרים שמחכים.

שושנה יסקול: אני נכדה לניצולי שואה ולמדתי מהם הרבה דברים, אבל שני הדברים העיקריים שלמדתי ושמשפיעים עליי ביותר, האחד, אי אפשר לעמוד בצד, שתיים, אנשים נחמדים וממוצעים יכולים להשתכנע מכל דבר אם יש דובר שהוא בעל כוח שכנוע.

שושנה יסקול: אנחנו רואים הרבה מידע שגוי שמופץ בתקשורת, כפי שהזכירו כאן, ואנשים חושבים שישראלים שוחטים תינוקות פלסטיניים בדיוק כפי שבמשך מאות שנים חשבו שאנחנו טובחים בתינוקות נוצרים ומאוד קשה להיאבק בכל האנטישמים שצצים ונלחמים נגד המדינה היהודית.

שושנה יסקול: אנחנו חייבים מידע, אז אם יש רשימה לכאורה של חוקים גזעניים בישראל אנחנו חייבים להיאבק עם מידע נכון.

שושנה יסקול: המידע הזה לא נגיש, המידע הנכון לא נגיש לאנשים שלא עוסקים בזה יומם ולילה.

שושנה יסקול: אני רוצה גם להגיד שאנחנו בישראל חייבים בתוך הקהילה שלנו, כפי שיוסף אמר, להכיר בכך שיש גזענות ולעשות צעדים לחנך ולדבר זה עם זה.

שושנה יסקול: אם יש חוק למה אנחנו לא כוללים בתוך החוק גם את הדרוזים והערבים שנאמנים לישראל?

שושנה יסקול: מישהו כמו יוסף הוא בעל ברית טבעי, אנחנו חייבים לעמוד לצדו.

שושנה יסקול: אתם בממשלה יכולים לעזור לנו בכך שתוכלו להנגיש לנו את המידע כדי שנוכל להיאבק במידע השגוי, שכשאנשים אומרים משהו אנחנו נוכל להגיד שבעצם זה לא נכון.

שושנה יסקול: יש פה אנשים מדהימים, אבל הם אנשים יחידים, אז אנחנו חייבים גם את תמיכת הממשלה.

שושנה יסקול: תודה רבה.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: אנחנו חייבים לשתף בינינו את המשאבים שלנו ויש גם כלים שאפשר לנצח.

יהושע ריינשטיין: תודה רבה, מיכל, יושבת ראש הוועדה, תודה רבה על המנהיגות שלך וכמובן שאת חלק מוועדת הכנסת לקשרים עם הנוצרים וטוב לראות גם את החברים האחרים שלי.

יהושע ריינשטיין: אני לא יכול לראות את כל החדר וחבל שאני לא יכול להיות איתכם באופן אישי.

יהושע ריינשטיין: אני רוצה להודות לכל האנשים ברשימה שהגיעו לכאן, במיוחד האנשים מארה"ב שהתעוררו מאוד מוקדם להגיע וכמובן גם ה-JNS, ראיתי אתכם כאן בווידאו, אז תודה על המיזם הזה.

יהושע ריינשטיין: שלושה נושאים שרציתי להעלות בקצרה.

יהושע ריינשטיין: האחד, אני חושב שהנקודה העיקרית היא שיהודים היום הם לא לבד.

יהושע ריינשטיין: מה שאנחנו עושים, אנחנו מנהלים דיפלומטיה שמבוססת על הדת, על האמונה, ואנחנו רואים שהערכים היהודיים נוצריים, בעצם תוקפים אותם, הם תחת איום בכל העולם.

יהושע ריינשטיין: אני רוצה בהזדמנות זו להזמין אתכם לשיתוף פעולה עם מאות מיליוני נוצרים ברחבי העול וחשוב מאוד שכל הארגונים שלכם יתחילו ליצור קשרים עם דתות אחרות כדי לראות איך אנחנו יכולים לשתף פעולה.

יהושע ריינשטיין: זה לא רק נושא יהודי או ישראלי, זה יכול להיות גם נושא נוצרי.

יהושע ריינשטיין: נושא שני, יש הרבה דיבורים ומאמצים לגבי ארה"ב ואירופה, שם משקיעים הרבה ואני מבין למה, אבל צריך גם להתייחס לאמריקה הלטינית, אסיה, אפריקה והמזרח התיכון.

יהושע ריינשטיין: אנחנו פשוט ויתרנו כאן לתקשורת.

יהושע ריינשטיין: אם תראו טלוויזיה באפריקה, יש המון מסרים אנטי ישראליים, אבל מצד שני אנחנו רואים הרבה תמיכה מהנוצרים באפריקה.

יהושע ריינשטיין: אז יש אנשים שאוהבים את ישראל באפריקה, לדוגמה בגלל שהם נוצרים שמאמינים בברית החדשה, אבל אין להם בעצם כלים כדי להפוך את זה לפעילות.

יהושע ריינשטיין: הנקודה האחרונה היא, יש 46 קבוצות מפגשים מסביב לעולם בעד ישראל ואני חייב ללכת אחרי זה כי ממש עכשיו, לפני ארבע דקות זה התחיל, יש מפגש בצ'כיה יחד עם חבר פרלמנט שם ואני מבקש מכל אחד מהם לנצל את הכלים והמשאבים האלה.

יהושע ריינשטיין: כל אחד נמצא במדינה אחרת, במקום אחר, יש כאן גופים בפרלמנטים בעולם, אז אם אתם בצ'כיה, בנורבגיה, באוגנדה, יש קבוצות פרלמנטריות שנאבקות נגד ה-BDS, נגד אנטישמיות, נגד אירן, בעד הכרה בירושלים, נצלו את הקבוצות הפרלמנטריות לטובתכם.

יהושע ריינשטיין: תודה רבה לכולם ותודה שאירחתם אותי.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: אבי אבלו.

אבי אבלו: שלום לך, שלום לכולם.

אבי אבלו: תודה רבה שארגנתם את זה ותודה רבה, תודה ענקית לכל אחד ואחד מהאנשים פה ברשימה.

אבי אבלו: ממש חשוב שאתם מגנים על היהודים במולדת שלנו.

אבי אבלו: אני רוצה להתייחס למה שהלל אמר על אחיו ארי, חברי הטוב, וגם מה שמייקל דיקסון אמר.

אבי אבלו: המיקוד שלי הוא הבנת האנטישמיות, מה היא ומה היא תמיד תהיה והגלים והעליות והירידות במהלך ההיסטוריה וכעת אנחנו רואים גל מתגבר.

אבי אבלו: אנחנו לא נלחמים נגד האנטישמיות אלא מצילים נפשות יהודיות שאחרת יילכו לאיבוד כי שוטפים להם את המוח עם שקרים על יהודים וישראל על ידי ארגונים, אפילו ארגונים שקוראים לעצמם יהודים ופרו ישראלים.

אבי אבלו: אני רוצה לתת ליהודים האלה סיבות להיות יהודים גאים, גאים בקשר שלהם עם ישראל, גאים בזהות היהודית ומבינים את הקשר שלנו למולדת.

אבי אבלו: אנחנו כולנו מכירים את ההיסטוריה של החזרה למולדת שלנו שהיא סיפור מעורר השראה לכל בני המיעוטים בעולם ואנחנו חייבים להפיץ את המסר הזה גם לשונאי ישראל וגם ליהודים שצריכים לדעת את זה.

אבי אבלו: אנחנו רוצים להתמקד בכך שאנחנו מדינה יהודית, אנחנו לא מערביים או מזרחיים, אנחנו שונים מכל מדינה אחרת בעולם, תערובת של מזרח, מערב, כל הדתות, כל הגזעים, אנחנו מגוונים ופלורליסטיים ויש כל כך הרבה במה להתגאות כאן וכל יהודי, אם הם היו מכירים את ישראל.

אבי אבלו: אנחנו רוצים להגיד שישראל היא לא הבעיה, אלא היא הפתרון.

אבי אבלו: שוב, כל מי שעוקב ומכיר את הפעילות שלנו, אנחנו מפיקים סרטונים, מראיינים אנשים, אפילו אנשים מהרשימה הזאת שנמצאים איתנו בזום היום, אנשים שנמצאים איתכם בכנסת, וגם מקדמים סרטונים שהפיקו אנשים מדהימים אחרים, גם אנשים שנמצאים כאן בזום.

אבי אבלו: אני רוצה לסיים בכך שאני אומר תודה לך, היושבת ראש, שאת עושה כל כך הרבה, וגם תודה לכל אחד ואחד מהאנשים והארגונים, תודה רבה ובהצלחה לכולנו.

מיכל וונש: תודה רבה לך.

ישי פליישר: תודה רבה לך על כל העבודה שאת עושה בוועדת המשנה.

ישי פליישר: תודה לאלכס טרימן, חברי הטוב, שהרכיב את הרשימה של ה-JNS ותודה רבה לכולכם, אתם נהדרים, אני ממש מעריץ.

ישי פליישר: בטוויטר אני אוהב לשתף ציוצים של אנשים אחרים, התחלתי לעקוב אחרי ג'קלין גודל בטוויטר, לפני כן לא הכרתי אותה, וזה נהדר.

ישי פליישר: אני רוצה להקריא לכולכם ציוץ שלדעתי אפשר ללמוד ממנו, זה בא מפרופ' באקדמיה בארה"ב בחוף המזרחי, הוא אומר: ציונות היא אידיאולוגיה פוליטית שפותחה על ידי אנשים במאה ה-19 והיום יש לה הרבה פירושים שונים.

ישי פליישר: והוא אומר שאפשר להתנגד לאידיאולוגיה אנושית צעירה כל כך ואני הגבתי, זיהיתי את זה שהוא בעצם מנסה להגיד שזו אידיאולוגיה מודרנית, אז אמרתי לו שישראל, לפני אלפיים שנה היו כאן שתי ממלכות ובכל אחת ישראל הייתה הבירה ואף פעם לא ויתרנו על השאיפה להגדרה עצמית מחדש.

ישי פליישר: בעצם ההצגה של הציונות כאידיאולוגיה מודרנית זה בלב האידיאולוגיה הג'יהדיסטית.

ישי פליישר: בן שפירו שיתף את הציוץ שלי.

ישי פליישר: אפשר ללמוד מזה.

ישי פליישר: בעצם המטרה של הציוץ הזה היא להגיד שאתם כל הסיפור שלכם מומצא, זה כמו הנרטיב של אונסק"ו, אתם בעצם כאן רק לאחרונה, אתם לא כאן קשורים למזרח התיכון ואנחנו רואים פעילים במדיה החברתית, אנחנו עומדים בפני מלחמה של נרטיבים והמטרה של המלחמה הזאת היא לחתור תחת כל היסודות האינטלקטואליים של ישראל, של העם היהודי ושל הציונות.

ישי פליישר: ההיסטוריה של ישראל, הם טוענים, היא רוויית דם, אנחנו ממציאים את הממצאים הארכיאולוגיים, הם לא אמיתיים.

ישי פליישר: מערת המכפלה שייכת לפלסטינים, אתם באתם רק לאחרונה ואתם מנסים לשכתב את ההיסטוריה.

ישי פליישר: בעצם הם מנסים למחוק את כל יסודות ההיסטוריה היהודית בישראל וזה חלק מהמלחמה הנרטיבית.

ישי פליישר: אנחנו מנסים לחתור תחת החותרים ולהציג את האינטלקטואלים בתור מה שהם באמת, שהם אנטישמים, שהם מנצלים את הכלים האינטלקטואליים שלהם כדי לחתור תחת הסיפור שלנו.

ישי פליישר: ואני רוצה להגיד, בדיוק כפי שהפרופסור רצה להגיד, שישראל היא חדשה ושסיפור הציונות הוא חדש, כך גם יש מילה אחת שאני נאבק נגדה, שהיא הכיבוש.

ישי פליישר: הכיבוש, פירוש המילה זה שישראלים לא נמצאים כאן, אנחנו לבנים, אנחנו אירופאים שכובשים את האדמה של עם אחר ואם אתם נותנים למילה הזאת, כיבוש, להיות מופצת יותר מדי בעצם זה חותר תחת כל ההיסטוריה של ארץ ישראל ועם ישראל.

ישי פליישר: אני חושב שאני אחד מהאנשים שעשיתי מאמצים נגד ההחלטה של אונסק"ו לא להכיר במערת המכפלה בתור אתר פלסטיני וארה"ב עזבה את מועצת אונסק"ו בדיוק בגלל זה וזה היה ניצחון שלנו.

ישי פליישר: אני רוצה לסיים בנימה אופטימית, יש דבר אחד שחותר תחת החותרים החתרנים, הסכמי השלום, הסכמי אברהם, אנחנו קוראים לזה הסכם שלום של בני אברהם, זה נותן לנו לגיטימציה, גם אנחנו בני אברהם, גם אנחנו קשורים כבר המון שנים לאזור הזה ולכן אני כמובן אוהב את ההסכם עצמו וגם את השם של ההסכם כי זה מציג אותנו בתור אנשים שקשורים לאדמה הזאת.

מיכל וונש: תודה רבה, ישי.

מיכל וונש: יש לנו בערך עוד עשרה דוברים ואני רוצה לתת לכל אחד לדבר, אז ממש תשמרו על דקה וחצי כי אנחנו לא רוצים לפספס אף אחד.

מיכל וונש: אביבה קלומפס

אביבה קלומפס: תודה רבה שכינסת את כולנו וכבוד שאפשר לדבר בפני ועדת המשנה.

אביבה קלומפס: אני מדברת מבוסטון, שעה חמש וחצי בבוקר עכשיו ובעוד כמה שעות כשהעיר תתעורר אני אתחיל את היום כמשנה לראש אחת מהפדרציות הגדולות ביותר בארה"ב.

אביבה קלומפס: אני יוצרת קשרים בין ישראל לבין קהילות יהודיות מסביב לעולם.

אביבה קלומפס: אני חושבת שיש משהו אחד יסודי שמקשר בין כולנו, יש 15 מיליון יהודים בכל העולם שמדברים שפות שונות ויש להם חוויות חיים שונות, אבל יש חוט אחד שמחבר בין כולנו, ההכרה שלנו שכל אחד מכיר שיש לנו מגן דוד על הבגדים, כשאנחנו שומעים מילה בעברית, כשאנחנו עוברים ליד בית כנסת בעיר לא מוכרת, החוט הזה קישר בינינו במשך הרבה שנים ואני רוצה להעביר את החוט הזה ולהפוך אותו לקשר חזק.

אביבה קלומפס: מנחם בגין אמר פעם שדברים שרואים משם לא רואים מכאן.

אביבה קלומפס: מה שרואים מישראל הוא שונה מאוד ממה שרואים מבוסטון ואני אשמח לשתף אסטרטגיות כדי שנוכל להגיע למטרות שמשותפות לכולנו.

אביבה קלומפס: היום כל יום אנחנו כותבים את סיפורה של 100 השנים הראשונות של ישראל ואני גאה מאוד לקחת חלק בסיפור הזה ואני מכירה, כפי שכולכם מכירים, שאבני הדרך הן גם מאחורינו וגם לפנינו.

אביבה קלומפס: אנחנו נוכל להתקדם יותר מהר כשנעשה את זה ביחד.

מיכל וונש: תודה רבה, אביבה.

מיכל וונש: דיויד לנג, ישראליקול.

מיכל וונש: הארגון ישראליקול, ישראל מגניבה?

מיכל וונש: כנראה לא מגניבה מספיק.

מיכל וונש: שלום, דיויד.

דיויד לנג: אני מנכ"ל ישראליקול הסברה, זה מבוסס על האתר שאני ניהלתי במשך 17 שנה.

דיויד לנג: אני רוצה לספר לכם מהניסיון שלנו.

דיויד לנג: אני חושב שכולכם מכירים את זה, כמה חשוב להגיע גם לאנשים שעוד לא משוכנעים.

דיויד לנג: בשנים האחרונות אנחנו מנסים לשכנע את מי שכבר משוכנע, כפי שהזכירו גם אחרים כאן, כל מה שאני עושה מבוסס על כך שאנחנו רוצים להגיע מעבר למשוכנעים.

דיויד לנג: אנחנו רוצים להשתמש בהומור וגם אנחנו חייבים לרדוף אחרי האנטישמיים ולהיאבק בהם.

דיויד לנג: אנחנו רוצים להציג את העובדות בצורה גאה וברורה, אפשר להתמודד עם אנטישמים, עם תומכי טרור, ואפשר גם לגשר, הדברים לא סותרים.

דיויד לנג: פרסמתי סרטון לפני כמה שנים עם חבר שהוא בעל עסקים באיחוד האמירויות ושיתפו את הסרטון שם.

דיויד לנג: אני בגאווה רודף אחרי אנטישמים ופועל נגדם.

דיויד לנג: האנטישמיות רק גוברת ואולי מפתה שאנחנו פשוט מדווחים כשאנחנו רואים פוסטים אנטישמיים במדיה החברתית.

דיויד לנג: לפני כעשור הרבה מכם ניגשתם אליי ואתם גם משתמשים בשיטה הזאת שאנחנו חייבים לחשוף את האנשים האלה ולהראות איך הם לא רק אנטי ציוניים, אלא הם באמת שונאי יהודים, כדי שלא לתת להם קרדיט ושלא יהיו אמינים וכדי לשלוח מסר לשונאי היהודים האלה.

דיויד לנג: פעם אחת אפילו מהניסיון שלי אפשר שאנטישמי יבין שהוא טועה והוא ממש משתנה.

דיויד לנג: אני מעדיף לא לצנזר אותם, אלא אם כן הם ממש מטיפים לאלימות, אבל לגבי מה שממשלת ישראל יכולה לעשות, הם יכולים גם לתת לנו עוד מידע ומשאבים.

דיויד לנג: אני רוצה להוסיף משהו אחר, אני מקווה שתקבלו את זה ברוח הנכונה, אני מסכים שיש צורך לאחד בין כולנו, אבל יש נטייה שהממשלה חושבת שהכול רק על הכתפיים שלה.

דיויד לנג: אנחנו חייבים גם לשתף פעולה עם כולם, כל מי שנמצא כאן היום וגם אנשים שלא נמצאים, יש הרבה אנשים שכבר נמצאים בזירה הדיגיטלית, אז תנצלו אותנו.

דיויד לנג: וכן, גם תממנו אותנו, תנו לנו גם קצת מימון.

דיויד לנג: תודה רבה.

מיכל וונש: אנחנו ניתן לעדו מהמשרד לנושאים אסטרטגיים לענות.

מיכל וונש: עדו, אתה יכול לענות אולי לנקודות שהעלו כאן עכשיו, ממש בדקה וחצי.

עדו דניאל: תודה רבה.

עדו דניאל: אם אני אדבר בעברית יש מתורגמן?

מיכל וונש: כן, אפשר.

עדו דניאל: אוקיי.

עדו דניאל: אז תודה רבה, חברת הכנסת קוטלר וונש, יושבת הראש, על הדיון הזה.

עדו דניאל: קודם כל אני שמח לראות פה כל כך הרבה פרצופים מוכרים שברובם, אגב, וזה גם כמענה לחלק מהדברים, הם מאוגדים תחת יוזמת המשפיענים ואנשי הדיגיטל של המשרד לנושאים אסטרטגיים.

עדו דניאל: אני עדו דניאל, אני ראש הזירה הדיגיטליים במשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה ואני כן רוצה להתחבר לחלק מהדברים שעלו כאן ובעיקר הנושא של הצורך של הממשלה בהעצמה ובסיוע.

עדו דניאל: אלה בדיוק הדברים שהמשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה עוסק בהם, למען הארגונים, למען הפעילים בשטח, למען פעילי הדיגיטל ולמען פעילי האוף-ליין, גם באון-ליין וגם באוף-ליין.

עדו דניאל: אני רגיל להגיע לוועדת הקליטה והתפוצות גם כראש ארגון בעבר עם בעיות, כלומר עכשיו אני בשני כובעים, גם ברשימה וגם צריך לתת כמשרד ממשלתי את הפתרונות, שזה בסדר, ככה זה צריך להיות.

עדו דניאל: קודם כל יש לי בשורה לתת, היום משרד יצא בפרסום של קול קורא לראשונה יחד עם החברה לתועלת הציבור שהוא הקים, 'קונצרט', למענקים, חלקם בשיטת מצ'ינג, חלקם לא, עבור יוזמות רשת, או לא רשת ברגע שהקורונה תיעלם מחיינו, למען הפעילות הפרו ישראלית ברשת ומחוצה לה.

מיכל וונש: אני רק אגיד שזה למעננו.

מיכל וונש: אולי רק אתקן את ההיפוך הזה, זה למעננו, זה לא למען מי שעושה את הפעילות, זה למען מדינת ישראל, כלל אזרחיה והעם היהודי.

עדו דניאל: בוודאי, חד משמעית.

עדו דניאל: פעילות למען מדינת ישראל.

עדו דניאל: בדיוק רציתי לפרט את הנושאים לדוגמה.

עדו דניאל: קודם כל בסוגיית נרמול היחסים עם בחריין, איחוד האמירויות, סודן, יינתנו מענקים במסגרת המיזם הזה, היא נקראת קרן ריסטרט, עבור הדבר הזה, מאבק בשיח שנאה, שאני יודע שאת עוסקת בזה כמובן יחד עם השרה שלנו אורית פרקש הכהן, התמודדות עם יוזמות חרם, פנייה לקהלים מגוונים, אתנית, מגזרית, כל הדברים האלה, כל הפרויקטים האלה יכולים להיכנס ולקבל מענק מקרן ריסטרט שהיא ביוזמת 'קונצרט' והם יקבלו מצ'ינג מתורמים וזו יוזמה שלנו, של ממשלת ישראל, יחד עם 'קונצרט', החברה לתועלת הציבור שהקים המשרד.

מיכל וונש: עדו, אם רק אני יכולה לבקש שתסכם כי יש לנו עוד המון ממתינים והזמן קצוב.

עדו דניאל: כן, עוד שתי נקודות.

עדו דניאל: אנחנו מדברים על יוזמות דיגיטל, אז כמו שאמרתי רשת דיגיטל, רשת של משפיענים ומנהלי מדיה שרובם מאוגדים תחתיה ומקבלים מה שהם צריכים, מסרים, יציאה לקמפיינים משותפים וכו'.

עדו דניאל: הדברים האלה קרו, קורים ויקרו.

עדו דניאל: לאחרונה גם פורום - - - שהקמנו עם משפיענים מהמפרץ בחיבור עם המשפיענים הפרו ישראלים יחד איתם ופרויקטים שאנחנו עושים להעצמת האזרחים שרוצים לסייע בהסברה הישראלית, פרויקטים של משפיעי הדיגיטל.

עדו דניאל: יש לנו חדר מדיה שחנכנו בג'וליס יחד עם השירות הלאומי שבו בנות שירות דרוזיות יעשו הסברה וניטור בדיפלומטיה ציבורית בערבית כלפי העולם הערבי.

עדו דניאל: ובשדרות, מקום מאוד מאוד חשוב לנו, גם שם המשרד יוזם הקמת חדר מדיה עבור התלמידים, סטודנטים וצעירים שירצו לקחת בו חלק.

עדו דניאל: תהיה בו סיירת הסברה ויהיו גם הדרכות עבור תושבי שדרות שירצו לקחת חלק ותושבי הסביבה שמעוניינים לספר את הסיפור של תושבי הדרום לעולם.

מיכל וונש: תודה רבה, עוד.

עדו דניאל: ברכות לכולם ותודה על הדיון.

מיכל וונש: תודה לך ואני יודעת שאתה צריך לעזוב אז אני רק אומר, בסיכום אני אבקש ממשרדי הממשלה, יש לנו פה רשימה של אנשים שכבר נמצאים פה בחדר, JNS איגדו לנו אותם לרשימה אחת, יש עוד המון, מאות, אז אני לא רוצה לומר שרק הרשימה הזאת, אבל אנחנו נאתגר גם את עצמנו והכנסת תאתגר את משרדי הממשלה לראות איך אנחנו עובדים ביחד כדי לשפר את שיתוף הפעולה הקיים.

מיכל וונש: לא מה אנחנו כבר עושים, אלא מה אנחנו צריכים לעשות.

מיכל וונש: אנחנו נעביר את זה גם למשרד לנושאים אסטרטגיים.

עדו דניאל: עד שאני אצטרך לעזוב אני פה, אם יש עוד שאלה.

מיכל וונש: מצוין.

מיכל וונש: תודה, עדו.

מיכל וונש: אדם לויק, Camera UK.

אדם לויק: כן, תודה רבה, מיכל.

אדם לויק: מהניסיון שלי בעשר השנים האחרונות שאני סוקר את יחס התקשורת בבריטניה לישראל אני מאוד זהיר בכך שאני לא מכנה את התקשורת אנטישמית אלא אם כן היא באמת עונה להגדרה.

אדם לויק: זה חשוב כי בלתי אפשרי להבין את הקונפליקט בין הישראלים לפלסטינים בלי להבין את התפקיד של האנטישמיות בחברה.

אדם לויק: עיתונאים שלא מעוניינים או לא מבינים מהי אנטישמיות לא יכולים לסקר נכון את השטח.

אדם לויק: מעבר לכך בעשר השנים האחרונות החשיבות של קבלת הלגיטימציה של ישראל היא חשובה מאוד, אבל עדיין יש אנשים משפיעים מעבר לעיתונאים שלא מכירים בכך ולכן הם לא מכירים בחשיבות של מתיחת קו בין ביקורת לגיטימית לבין גזענות אנטי יהודית.

אדם לויק: אני מכיר את התופעה אצל פרשנים, אצל יהודי התפוצות ואפילו אצל פוליטיקאים ישראלים.

אדם לויק: אני חושב שעל משרדי הממשלה בישראל לחנך את יהודי ישראל והתפוצות לגבי ההגדרה של האנטישמיות והממשלה גם חייבת להפיץ את החשיבות של ההגדרה הזאת ולעבוד לקבלתה בקהל הרחב.

אדם לויק: אם אנחנו רוצים לקדם את ההגדרה הזו של IHRA חייבים לא לקבל את האנטישמיות שעונה להגדרה גם אם היא מגיעה מבעלי ברית פוליטיים או אידיאולוגיים.

אדם לויק: בסופו של דבר אנחנו חייבים לשמר את הלגיטימציה שלנו במאבק נגד הגזענות האנטי יהודית והאנטישמיות גם מהשמאל וגם מהימין ובכל מקום שאנחנו רואים את זה.

אדם לויק: תודה.

מיכל וונש: תודה רבה, אדם.

מיכל וונש: בעצם החשיבות של אימוץ הגדרת האנטישמיות של IHRA אנחנו מתייחסים לשלושת ה-D, דמוניזציה, דה לגיטימציה ודאבל סטנדרטיזציה וחשוב מאוד להתייחס לזה כאן.

מיכל וונש: אני ייסדתי ועדה שתקדם את זה במיוחד באמצעים דיגיטליים שיאמצו את ההגדרה של IHRA כי צריך קודם להגדיר את הבעיה כדי להיאבק בה.

מיכל וונש: זה מאוד חשוב גם באופן פנימי בכנסת וחשוב שהמשרדים השונים בממשלה יבינו את החשיבות של ההגדרה הזאת ותודה רבה שהעלית את הנקודה הזאת.

מיכל וונש: סימון קובס, ראש חברי סאסקס למען ישראל.

סימון קובס: קודם כל אני רוצה לחזק את כל מי שאמר שכבוד הוא להיות כאן.

סימון קובס: אני יודע שאני חייב לדבר בקצרה, אני מדבר מברייטון, כאן זה בעצם מרכז של ה-BDS, חברי סאסקס למען ישראל, נוסדנו לפני 13 שנה להיאבק נגד המגמה הזו של BDS ולצערי הדברים לא השתפרו מאז.

סימון קובס: אנחנו ניסינו לעשות צחוק מהאנשים של ה-BDS אבל הם עדיין מגיעים.

סימון קובס: גב' וונש, אני מקווה שאת מבינה שאי אפשר לקחת כמובן מאליו שאנחנו ניאבק נגד האנטישמיות.

סימון קובס: גברתי היושבת ראש, תודה רבה לך, אני ממש אקצר בדברים, ממש כבוד לי להיות כאן עם הגיבורים שנאבקים נגד האנטישמיות.

מיכל וונש: תודה רבה.

יוסף כהן: קודם כל ממש כבוד לדבר כאן עכשיו.

יוסף כהן: אני מנכ"ל תנועת ההסברה לישראל.

יוסף כהן: יש לנו את הפלטפורמה הגדולה ביותר במדיה החברתי בבריטניה שהיא פרו ישראל.

יוסף כהן: אנחנו בלב מלחמת מידע כשאנחנו נלחמים נגד התעמולה באירן של מדינת אירן והם עובדים ללא לאות לעשות דה לגיטימציה לישראל ואי אפשר להגיד יותר מדי על ההשפעה שלהם.

יוסף כהן: יש ערוץ חדשות ביוטיוב ובעצם רוב הדור הצעיר מקבל את החדשות שלהם ביוטיוב ואין הרבה קולות שמאתגרים ופועלים נגד המידע שהם מפיצים.

יוסף כהן: יש לנו קומץ מאוד קטן של מתנדבים, אנחנו חייבים שממשלת ישראל תסייע לנו שנוכל להיאבק באמצעי תקשורת כמו אל ג'זירה שעובדים למען הדה לגיטימציה של ישראל.

יוסף כהן: אני רוצה לסיים בכך שאודה למשרד לעניינים אסטרטגיים ולהודות לכל מי שנמצא כאן היום על העבודה שהם עושים.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: קונרד מירלנד מנורבגיה.

קונרד מירלנד: תודה רבה שהזמנתם אותי וברכות לכולכם.

קונרד מירלנד: אנחנו ייסדנו את הארגון בשנות ה-70.

קונרד מירלנד: כאן אתם מוצאים את הארגון הלא דתי הפרו ישראלי הגדול ביותר באירופה.

קונרד מירלנד: בשנים האחרונות התחלנו לעבוד גם בדנמרק ובאיסלנד והיו לנו הצלחות במאבק נגד ה-BDS והאנטישמיות.

קונרד מירלנד: האתר שלנו, יש לנו יותר מ-1.5 מיליון מבקרים כל שנה, אנחנו מגיעים ל-30 ערים במרחבי נורבגיה.

קונרד מירלנד: הפצנו מגזין פרו ישראלי למיליוני אנשים ברחבי המדינה שלנו, אנחנו מארגנים מסעות מחקר לישראל.

קונרד מירלנד: באביב האחרון פרסמנו ספר שיש בו מסר חשוב מאוד להפיץ לכל העולם, אני פרסמתי ספר, כתבתי והוצאתי לאור ספר שמתייחס לתדמית השגויה שהתקשורת מייצרת על ישראל.

קונרד מירלנד: ב-2021 יהיה לחץ על ישראל לוותר לפלסטינים ואנחנו חייבים להזכיר לעולם שהפלסטינים מחפשים רק ויתורים מצדנו, חשוב לספר על כך שיהודי המדינות בצפון אפריקה גורשו ב-80 השנה האחרונות.

קונרד מירלנד: אנשים כאן דיברו בפנינו ונמשיך בשיתוף פעולה.

קונרד מירלנד: תודה רבה.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: סשה סטבסקי, Honestly Concerned מגרמניה.

סשה סטבסקי: תודה רבה.

סשה סטבסקי: אדבר בקצרה.

סשה סטבסקי: לצערי אני חולה בקורונה ואני חלש מאוד.

סשה סטבסקי: אני רוצה להעלות כאן שלוש נקודות.

סשה סטבסקי: בעיקר מה שמדאיג אותי, מה שראינו בחודשים האחרונים בגרמניה, זה הקרע בין קבוצות הפעילים, מצאנו שהבחירות בארה"ב גרמו לקרע בקהילה שלנו.

סשה סטבסקי: יש כאן כישלון בהרבה קהילות להבדיל בין איסלם באופן כללי לבין טרור איסלמי ואיסלם קיצוני.

סשה סטבסקי: זה גם גורם לשסע ותנועה ימינה למפלגות ימניות קיצוניות שמקבלות תמיכה גם בקרב הקהילות היהודיות.

סשה סטבסקי: זו מגמה מדאיגה מאוד.

סשה סטבסקי: אני רוצה גם להעלות נקודה חשובה שחלקכם העליתם, המסרים החיוביים שלדעתי חשוב להפיץ, יש הרבה מאוד חדשות טובות שיוצאות מהמזה"ת ולדעתי זה תלוי בנו להפיץ את הבשורה לקהילות ברחבי העולם.

סשה סטבסקי: ועוד משהו, נושא שמדאיג אותי וארגונים אחרים, שדפוסי ההצבעה של גרמניה באו"ם בנושא אונר"א ובנושאים אחרים שקשורים לפלסטינים, גרמניה היא בעצם מקור הכספים הגדול ביותר לפלסטינים.

סשה סטבסקי: בזה אני אסיים.

סשה סטבסקי: תודה רבה לכולכם וכבוד הוא לי להיות כאן.

מיכל וונש: תודה רבה, בשם כולנו אני אאחל לך בריאות ורפואה שלמה.

סשה סטבסקי: תודה.

מיכל וונש: חן מזיג ממכון תל אביב, בבקשה.

חן מזיג: שלום לכולכם, תודה רבה שהזמנתם אותי ולמיכל קוטלר וונש, כבוד הוא לי להיות כאן וכולכם עושים עבודה נהדרת וכבוד להיות כאן.

חן מזיג: הנקודה שלי, הנקודה הכללית והעיקרית, אם אתם רוצים, זה משהו שחשוב מאוד, כולנו מסכימים שחייבים להפסיק לעשות דמוניזציה לקולות פרו ישראליים שמבקרים את ישראל, שיש להם ביקורת.

חן מזיג: יש הרבה אנשים שמדברים על קולות פרו ישראליים שמכירים בחשיבות של שימור הנושא של ישראל בתור משהו שהוא א-פוליטי.

חן מזיג: אנחנו אולי מכירים בכך שיש צד אחד במערב שהוא יותר פרו ישראלי, אבל אסור להפוך את ישראל למקור לפילוג בין המפלגות.

חן מזיג: אנחנו חייבים להמשיך ולהשמיע קולות ליברליים וליצור איתם קשרים.

חן מזיג: בחודש שעבר יצרתי קשרים עם אנשים שאמרו דברים אנטישמיים ומצאתי שזה מתוך בורות.

חן מזיג: אפשר לשנות את דעתם.

חן מזיג: לא אצל כולם, אבל בחודשים האחרונים למשל הייתי בקשר עם מישהו שהוא ממש אנטישמי ואין שום אפשרות שהוא ישתנה, אבל במקרים אחרים יש אנשים שאומרים דברים לא נכונים ואנחנו חייבים לחנך אותם ולהראות להם שהדברים לא נכונים.

חן מזיג: זה מתוך בורות.

חן מזיג: ישראל חייבת להיות מקור להסכמה בין המפלגות בארה"ב.

חן מזיג: ג'ו ביידן הוא פרו ישראלי, אבל יש קולות במפלגה הדמוקרטית ובשמאל הפרוגרסיבי בארה"ב שהם לא ממש פרו ישראליים ואנחנו חייבים תמיד להמשיך ולוודא שישראל לא תהפוך למשהו שהוא מקור לפילוג.

חן מזיג: אני עכשיו אדבר בעברית, כי חשוב שישראלים גם יהיו חלק מהמאמץ הזה, שהעבודה שלנו תייצג את הקולות שבישראל, ישראל היא לא מדינה עם מפלגה אחת, אין רק דעה אחת בישראל ואני חושב שהרבה פעמים אנחנו נוטים להיצמד לטקטיקות שהן מתאימות לצד אחד של המפה הפוליטית, כמו שאמרתי, וזה לא טוב וזה לא נכון וזה לא אפקטיבי וכדי לשנות את זה אנחנו חייבים לייצג את ישראל, לייצג את כל הקולות של ישראל ולהיות חלק מהשיח הבינלאומי שמתרחש כרגע וישראל והיהודים מחוץ לחדר.

חן מזיג: כל הנושא של ה-intersectionality, כל הנושא של פוליטיקת זהויות, אני חושב שאנחנו באיזה שהוא מקום הפסדנו את הקרב הזה, אבל זה לא מאוחר מדי כי יהיו עוד קרבות, אז אני מקווה שנדע לתת מקום ולמרכז קולות שהם ליברליים ופרוגרסיביים כשהם עדיין פרו ישראליים ועדיין ציוניים.

חן מזיג: אני חושב שאני מייצג את זה ואני מקווה שעוד אנשים כמוני יצטרפו.

חן מזיג: תודה רבה.

מיכל וונש: בהחלט.

מיכל וונש: תודה רבה, חן, ואני אאתגר את כולנו ואני אומר שאנחנו המצאנו את intersectionality, זו לא בעיה.

מיכל וונש: אני חושבת שאתה צודק במיליון אחוז ואנחנו רק צריכים להכיר בזה שזה מה שזה אומר, זאת אומרת כדי להגן על אותם ערכים, על אותו דין, על אותם זכויות אדם, בהחלט זה התפקיד שלנו, למעשה זאת הדרך לוודא שלכולם נשמרות זכויות האדם.

מיכל וונש: אני לא יכולה להאמין, אבל כל עשרת הנותרים לא יוכלו לדבר בגלל אילוצי הזמן.

מיכל וונש: יש לנו את ליאורה רוז ששלחה סרטון שצולם מראש.

ליאורה רוז: שלום, שמי ליאורה רוז ואני מנהלת את האתר stop antishemism.org וחשוב לי להציג בפניכם את הדאגות של יהודי התפוצות לגבי אנטישמיות.

ליאורה רוז: יש עשרות אלפי תלמידים וסטודנטים במדיה החברתית שלנו, בטוויטר, בפייסבוק ובאינסטגרם, על אף שאפשר להתייחס לאנטישמיות מהימין, כשזה מגיע לשמאל אנשים מרגישים שהם מסתבכים.

ליאורה רוז: האנטישמיות הגיעה לתנועה הפרוגרסיבית בארה"ב בפוליטיקה והם רואים את ישראל בתור הכובש, בתור הלבן ששולט על הכול, אתם מה שהתנועה הפרוגרסיבית שונאת.

ליאורה רוז: אנחנו בעצם יודעים שזה לא נכון ובמשך עשרות שנים אנחנו מכירים בכך שאפילו הרוב הישראלי הוא לא לבן, הוא לא אשכנזי, יש אנשים מזרחיים והם אותם אנשים שאמריקה מנסה להיאבק עבורם.

ליאורה רוז: אנחנו מייצרים סרטונים קצרים שיילחמו נגד השקרים האלה ואנחנו חייבים שאתם תקשרו בינינו לבין אנשים מזרחיים.

ליאורה רוז: תודה.

מיכל וונש: אני רוצה להודות על כך שיצרתם רשימה של 40 אנשים, שזה מדהים.

מיכל וונש: כמו שאמרתי, אני בטוחה שיש הרבה אחרים נוספים ואני מודה על ההזדמנות להתחיל את הצעד הראשון לשיתופי פעולה בינינו וזה מדהים, הכוח הזה שהכנסנו את כולם לחדר אחד.

מיכל וונש: אסכם בקצרה, אנחנו חייבים להכיר בכך שזו מלחמה.

מיכל וונש: בחדר הזו ובכנסת הזו אנחנו חייבים להכיר בכך שיש כאן מלחמה לביטחון הלאומי ואנחנו קצת בדיליי ואנחנו לא מכירים בכך שזו מלחמה.

מיכל וונש: זו מלחמה על הלבבות של האנשים, אנחנו חייבים לנקוט באמצעים תודעתיים וחוקיים ותקשורתיים ואנחנו חייבים גם לפתח את הכלים להילחם.

מיכל וונש: אנחנו, מדינת ישראל.

מיכל וונש: מדינת התפוצות איתנו ושכחתי לגמרי, רק עכשיו הבנתי, יום טוב רענן.

מיכל וונש: אני מצטערת, דיברתי על האחריות שלנו ואז נזכרתי במשרד התפוצות.

מיכל וונש: יום טוב פה?

מיכל וונש: טוב, אם הוא יעלה תעצרו אותי.

מיכל וונש: אז אני אחזור לאנגלית ואני אגיד שכפי שאנחנו מכירים בצורך להשתתף במלחמה הזאת בצורה שהיא פרואקטיבית ולא ראקטיבית, בצורה פעילה, זה מה שמקשר בין כולכם, שהמנהיגות שלכם אפשרה מלחמה בחזיתות חדשות, בכלים חדשים, בעד מדינת ישראל.

מיכל וונש: באופן פנימי, מבחינת האחריות שלי כיושבת ראש הוועדה לענייני קשרי ישראל ותפוצות, אני מקבלת על עצמי להביא להיכרות הזו בתוך המשכן הזה, וכפי שדב אמר, בכלים פרלמנטריים ובבתי מחוקקים.

מיכל וונש: כיצד בתי המחוקקים מפעילים את האחריות שלהם.

מיכל וונש: אנחנו נהיה בקשר, אנחנו נפיץ סיכום של הדיון הזה בינינו וזה יגיע גם למשרדים הרלוונטיים כסיכום של הדיון.

מיכל וונש: אם יהיו לכם נקודות נוספות להוסיף או נקודות מבט נוספות אשמח גם להוסיף אותן.

מיכל וונש: זה בעצם בתוך המשכן הזה מבחינה פנימית.

מיכל וונש: בתוך הקבוצה הזאת, מה שהיחידים האלה מייצגים וגם עוד מאות אנשים מסביב לעולם זה המקום שאנחנו נוכל לשתף פעולה ולזהות נקודות של שיתוף פעולה אפשרי.

מיכל וונש: עצם זה שאנחנו מגיעים למיליוני אנשים סביב לעולם, לא ידעתי על זה, ואנחנו חייבים להילחם נגד זה שאנשים רק שומעים את הדעות שהם מסכימים איתם.

מיכל וונש: בתוך הכנסת הזו, זה שאנחנו הכנסנו אתכם לחדר הזה היום זה חשוב מאוד, כי בסופו של יום לכנסת יש אחריות לנושאים האלה, גם מבחינת המחוקקים וגם מבחינת משרדי הממשלה.

מיכל וונש: לא נתתי לנציג ה-JNS לדבר והוא ממש זה שאחראי לזה שכולנו התקבצנו כאן היום, אז בסיכום הישיבה אשמח לשמוע ממך כמה מילים.

אלכס טרימן: מיכל, תודה רבה לך שארגנת את המפגש הזה ותודה גם לארסן שדיברנו איתו כדי להרכיב את הרשימה הזו.

אלכס טרימן: כמה הערות, קודם כל תעמולה בתקשורת גם שקשורה לישראל וגם לא, יש רמות מדהימות של תעמולה ויש גם צנזור, אז היום הפלטפורמות שאנחנו משתמשים בהן, אולי לא יהיו לנו הזדמנויות אפילו לקדם את המסרים שלנו בפלטפורמות האלה, אבל אנחנו חייבים גם לחשוב על פלטפורמות אלטרנטיביות בהמשך, איך ליצור את הפלטפורמות האלה, זה חשוב מאוד.

אלכס טרימן: ואני רוצה גם להגיד שהרבה אמצעי תקשורת פרו ישראליים הם חותרים תחת הנרטיב של ישראל אפילו בצורה מכוונת והם מנסים להפריד בין יהודי התפוצות לבין ישראל וזו בעיה אדירה שלא כל כך מתייחסים אליה כי אמצעי התקשורת האלה טוענים שהם פרו ישראליים.

אלכס טרימן: JNS היא פלטפורמה אלטרנטיבית לכל הפעילים שהם ברשימה הזאת וגם מי שמעבר לרשימה.

אלכס טרימן: קיבלתי הרבה ציוצים בטוויטר 'למה אני לא ברשימה?', אז אני יודע שיש עוד הרבה אנשים ואנחנו רוצים להביא נרטיב אלטרנטיבי וגם הסברים ארוכים יותר של המסרים שלכם ואני חושב שהגענו ליותר מ-6.7 אנשים, אבל זו רק ההתחלה, ואנחנו נגיע למאות מיליונים ואפילו מיליארדי אנשים.

מיכל וונש: תודה רבה לך.

מיכל וונש: אפשר היה להמשיך לדון בזה ונמשיך בדיון, אבל אולי נציג פורמט של ועדה וחברי ועדה ואולי גם נתחלק לקבוצות עבודה ונראה איך לקדם את הנושאים האלה.

מיכל וונש: אני לוקחת את זה על עצמי כמובן בתור יושבת ראש הוועדה ואני אהיה איתך בקשר.

מיכל וונש: אני חייבת להזכיר את הרב זקס ז"ל שיש לו מסר של אופטימיות ותקווה לכולנו, אני מקווה שאני לא אבכה.

מיכל וונש: זה לא הקטע החזק שלי, הילדים שלי צוחקים עליי, אבל אני רוצה להקריא את המילים שלו כי אני חושבת שהמורשת שהוא השאיר לנו היא חשובה לאנשים שבחדר:

מיכל וונש: אופטימיות ותקווה הם לא אותו דבר, אופטימיות היא האמונה שהעולם ישתנה לטובה, תקווה היא האמונה שביחד נוכל לשפר את העולם.

מיכל וונש: אופטימיות זה פסיבי, תקווה היא אקטיבית.

מיכל וונש: אין אומץ באופטימיות, אבל בתקווה יש אומץ רב.

מיכל וונש: אז אני רוצה להודות לכל האנשים האמיצים שנמצאים כאן סביב לשולחן ולזום ואני תופסת אותנו לא רק כאופטימיים, אלא אנשים שמקדמים את התקווה הזו ואני רואה את זה בתור הצעד הראשון למאמצים לשיתוף פעולה גם באופן פנימי בתוך הכנסת וכמובן במשרדי הממשלה וכמובן בינינו לבין עצמנו.

מיכל וונש: תודה רבה לכולכם שאתם פה איתנו.