ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 128, 2020-11-30 09:04

יעקב מרגי: שלום לכולם ובוקר טוב.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, היום ה-30 בנובמבר 2020, י"ד כסלו תשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא הוא קידום העברת יחידות ממשלתיות ארציות לירושלים והשפעתו על כלכלת העיר.

יעקב מרגי: אני חייב לגלות בגילוי נאות, פנה אלי חבר מועצת עירית ירושלים עופר ברקוביץ' בנושא הזה, זה נושא שתמיד בער בנו אבל לצערנו הרב מתנהל לאיטו.

יעקב מרגי: כל מה שקשור לירושלים, אחד מהדברים שנקנו בייסורים זה גם ירושלים.

יעקב מרגי: משנת 2007 מתגלגלת החלטת הממשלה, עד 2019, יש דו"ח מבקר המדינה מ-2018 שמדבר על זה.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לדעת בדיון היום גם על הסטטוס, לא רק מה קרה, מה התקדם ומה לא התקדם, גם הסטטוס של החברות הממשלתיות.

יעקב מרגי: אם יש בכלל גורם מתכלל ליישום ההחלטה הזו, סוגיית הסנקציות, אמצעי אכיפה, אם אפשר לדבר במושג של אמצעי אכיפה כלפי ממשלה, אבל לפחות סנקציות למשרדים שנקרא להם לצורך העניין 'סוררים', אמרתי לעופר בהומור שכנראה שהיינו צריכים לבקש מדונלד טראמפ להתנות מעבר השגרירות, קודם כל שהממשלה תשמש דוגמה אישית, ותעביר את כל יחידותיה לירושלים ואחר כך אני אעביר השגרירות.

יעקב מרגי: אבל יש לנו עוד זמן, אתה יודע, בממשל בארה"ב עד הדקה ה-90, כל עוד הנר דולק עוד ניתן לתקן, הוא יכול לקבל החלטות כאלה – אני מקוו שהוא לא שומע אותי – שאם לא מעבירים את היחידות, הוא מחזיר את השגרירות לתל אביב.

יעקב מרגי: אני אומר את זה כי אני חושב שיש בזה אמירה, אך הממשלה לא קיבלה את ההחלטה הזו בגלל לחצים כאלה ואחרים, יש בזה אמירה חשובה מאוד, שהממשלה מתנהלת מעיר הבירה שלה.

יעקב מרגי: עופר, אני מאוד מודה לך על היוזמה ואני מודה ליו"ר ועדת הכלכלה שאכן שם את זה כי בצוק העתים, מי שיודע מה לוחות הזמנים של הוועדה הזו ולשים נושאים של הרוח, אני קורא לזה נושאים של הרוח, נכון שיש לזה השלכות כלכליות אבל אלה נושאים שברוח, מבחינתי אלה דברים שבנשמה.

יעקב מרגי: הכנסנו את זה היום, שתבינו, רק היום יש ארבע ישיבות ועדה לא קלות.

יעקב מרגי: אנחנו נתחיל עם המסמך של הממ"מ.

יעקב מרגי: אבל עוד לפני כן, ח"כ מיקי לוי.

מיקי לוי: הכי קצר אדוני.

מיקי לוי: קודם כל אני הגשתי שאילתה לשר האוצר כדי שיסביר למה משרדי הממשלה, בניגוד להחלטת ממשלה שהתקבלה כבר ב-14 במאי, האחרונה שבהן, גם כן נדחתה.

מיקי לוי: מסתבר שמשרדי הממשלה, המדינה היא העבריינית הכי גדולה במדינת ישראל, מעבר לכך שזה עולה כמעט 6.4 מיליון שקל, יש כאלה אומרים פחות, זה לא משנה.

מיקי לוי: גם שקל.

מיקי לוי: אינני מדבר רק על הכסף.

מיקי לוי: אני מדבר על הסמליות שבעניין.

מיקי לוי: הייתכן שמשרדי ממשלה, משרדי השלטון ישבו במקומות אחרים ברחבי הארץ?

מיקי לוי: יש עיר בירה אחת למדינת ישראל, קוראים לה ירושלים, וחובתנו כנבחרי ציבור לעשות את כל המאמצים להעביר את כל משרדי הממשלה לירושלים, חלק נפתרו, למה נפתרו?

מיקי לוי: כי המדינה הייתה צריכה למכור את הקרקע שהמשרד היה יושב עליה, אז ביטלו את אותם משרדים בתל אביב לצורך העניין.

מיקי לוי: אני שומע שלשרת התיירות נדמה לי, משרד בבני ברק, או לפני כן, המשרד שקודם - -- דברים הזויים.

מיקי לוי: אין שום סיבה מטעמי נוחות שלשרים - - -

יעקב מרגי: ב-2009 כיהנתי כשר לשירותי הדת, ואמרו לי שיש מחוזות.

יעקב מרגי: כי כשהקימו את משרד הדתות המיתולוגי הקבילו אותו למשרד הפנים.

יעקב מרגי: ביטלתי את המחוזות.

מיקי לוי: צעד ראוי.

מיקי לוי: מעבר להיבט הכספי, ואנחנו, - - - לי עכשיו רק 6.4 מיליון שקלים.

מיקי לוי: סליחה, חברים, בצוק העתים, במצב שהמדינה נמצאת בגלל הקורונה, חוב תוצר גדל, חוב חיצוני עצום, רק השנה כמעט 135 מיליארד שקל חוב, ראוי שיעבירו את כל המשרדים לירושלים.

מיקי לוי: אם פעם אחת, עוד פעם אני חוזר לאוצר, אני סוגר את כל הברז הזה.

יעקב מרגי: אני שם נקודה פה, מתאפק.

יעקב מרגי: הממ"מ בבקשה.

לירן קוסמן: עשינו איזו שהיא הערכה לתרומה של העברת היחידות הארציות לכלכלת ירושלים.

לירן קוסמן: קודם כל קצת נתונים על העיר, בין 2011-2018 היגרו החוצה מהעיר בנטו, בניכוי אלה שנכנסו, כ-58,000 תושבים, כלומר יש הגירה שלילית גבוהה בירושלים.

לירן קוסמן: 75% מהמועסקים בירושלים גרים בעיר, וב-2018 כשליש מהמועסקים בירושלים עבדו בענפים שבהם השכר הממוצע נמוך מהממוצע במשק, לעומת הנתון הארצי ש-40% מהמועסקים הם בענפים שבהם השכר הוא נמוך מהממוצע במשק.

לירן קוסמן: יש הרבה תרומות שיכולות להיות להעברת היחידות לירושלים.

לירן קוסמן: אני התמקדתי במספר המעסיקים ובהכנסות העיריה מארנונה.

לירן קוסמן: הנתונים שיש לי מתבססים על דיווח של המשרד לענייני ירושלים מיוני 2019, לפיהם ביחידות הארציות יש כ-4,500 עובדים שאמורים לעבור, ומבחינת השטחים שאמורים להבנות, מדובר על 285,000 מ"ר שאמורים להכניס לעירייה הכנסות של כ-100 מיליון שקל בשנה.

לירן קוסמן: מעבר לזה יש גם נושא של מכפיל תעסוקה, שעצם המעבר של היחידות הארציות לירושלים מניע את הכלכלה העירונית ויוצר משרות נוספות שהערכנו אותן לפי מודד שעשינו במרכז המחקר, בעוד 5,000 עובדים, והעובדים האלה גם כן יצרו ביקושים לשטחים של תעסוקה, מסחר, בנקים וחניונים בהיקף של עוד כ-75,000 מ"ר שייצרו לעירייה עוד הכנסות של כ-20 מיליון שקל בשנה, כך שבסך הכל מדובר, אם לוקחים את היחידות הארציות ואת ההשפעה העקיפה שיש להן על כלכלת העיר, מדובר על תוספת של כ-9,500 מועסקים שזה עליה של כמעט 3% במספר המועסקים בעיר, ותוספת הכנסות מארנונה של כ-121 מיליון שקל בשנה, כשלשם השוואה מענק הבירה בשנת 2020 היה 822 מיליון ותקציב העיריה ב-2020 הוא 11 מיליון שקל.

לירן קוסמן: תודה.

יעקב מרגי: מישהו עוד רוצה מהממ"מ?

מירב פלג-גבאי: אני מהממ"מ.

מירב פלג-גבאי: ממש במעוף הציפור, אנחנו מדברים על שתי החלטות ממשלה, אחת מ-2007, אחת מ-2015.

מירב פלג-גבאי: דובר בתחילה שכל היחידות יעברו עד 2015 ואחר כך בהחלטה השניה זה נדחה ל-2019.

מירב פלג-גבאי: כל מה שאגיד עכשיו מתייחס לנתונים ותמונת המצב שקיבלנו עד מאי 2019.

מירב פלג-גבאי: אז אם במקרה אתבלבל ואדבר בלשון הווה, תדעו שהכל מתייחס ל-2019.

מירב פלג-גבאי: אבל ייתכן שזה נכון גם היום.

מירב פלג-גבאי: באופן כללי, יישום ההחלטות האלה התעכב בגלל שורה של בעיות מתמשכות שזוהו בשני דו"חות של מבקר המדינה מ-2013 ו-2018.

מירב פלג-גבאי: מדובר על שלושה חסמים עיקריים, אחד זה בתחום התכנון והבינוי.

מירב פלג-גבאי: מינהל הדיור הממשלתי שמופקד על מציאת פתרונות הדיור ליחידות שאמורות לעבור, אמור לקבל קודם כל פרוגרמות, גם כח אדם וגם שטח שהמשרדים צריכים.

מירב פלג-גבאי: לא כל המשרדים הגישו פרוגרמות, ובכלל חלק מהמשרדים התעכבו בכל מיני שלבים בתהליך.

מירב פלג-גבאי: זה אומר שלמינהל הדיור לא היה מידע על צרכי הדיור - - -

יעקב מרגי: אז זה לא חסם.

יעקב מרגי: מתי זה חסם?

יעקב מרגי: כשהמשרד הגיש, ומינהל הדיור לא תפקד.

יעקב מרגי: או יש לנו מה לומר על הקצב הבירוקרטי שם.

יעקב מרגי: אבל זה לא חסם, ברגע שהמשרד הוא שם את הקונטרול, זה לא חסם בירוקרטי.

יעקב מרגי: אבל עזבי - - -

אורלי: לא, זה חסם תכנוני.

אורלי: אם אתה לא יודע את הצרכים - - -

יעקב מרגי: אני לא באתי לבדוק, אנחנו סתם מתווכחים על ניואנסים.

יעקב מרגי: אם הייתי בא עכשיו לומר 'למה לא תוכנן', את צודקת.

יעקב מרגי: המשרד הוא חסם.

יעקב מרגי: אנחנו באנו לדון היום על למה לא עוברים.

יעקב מרגי: נכון שזה חסם תכנוני, אבל לא הגענו לשם כדי לבדוק אם הוא חסם בכלל.

מירב פלג-גבאי: אוקיי.

מירב פלג-גבאי: ליקוי או כשל, כל מינוח שתרצה.

מירב פלג-גבאי: בכל מקרה, למינהל הדיור לא היתה את מפת הצרכים ולכן הוא מתקשה לתכנן, ובוודאי תכנית לטווח ארוך ובראייה כוללת.

מירב פלג-גבאי: חוץ מזה יש גם את העניין של ועדת חריגים, רוב היחידות פנו לוועדת חריגים כדי לבטל או - - -

יעקב מרגי: לקבל פטור, נכון?

מירב פלג-גבאי: או פטור או דחיה.

יעקב מרגי: כן, גם אמ"ן בצה"ל רצה לקבל פטור מלעבור לדרום, בגלל שזה לא נוח לכמה נגדים לנסוע בכביש 6 קצת, כמו שאני בא מהדרום לכאן כל יום, כבר שנים רבות.

יעקב מרגי: יש כאלה מפונקים.

יעקב מרגי: ומה, ואושרו הפטורים?

מירב פלג-גבאי: כל החלטה היא פרטנית, וזה חלק מהבעיה, מפני שמינהל הדיור הממשלתי תלוי בהחלטת ועדת חריגים לגבי כל יחידה ויחידה, ועד שנגמר לו"ז הטיפול ביחידה, מינהל הדיור לא יכול לטפל בצרכים שלה ולתכנן לה פתרון דיור.

מירב פלג-גבאי: אז כל זה עיכב מאוד, מינהל הדיור הממשלתי פשוט היה תקוע בגלל היעדר מידע, וקושי לתכנן, וכמובן אחר כך צריך גם לבוא היישום של התכנון, שמתעכב גם כן.

מירב פלג-גבאי: נושא שני זה הניהול וההובלה של הפרויקט.

מירב פלג-גבאי: המבקר בשני הדו"חות כתב שאין גורם ממשלתי מוגדר ובעל סמכות שמתכלל ומתאם את הפעילות.

מירב פלג-גבאי: משרד ירושלים ומורשת הוסמך רק לעקוב אחרי היישום, משרד ראש הממשלה יש לו סמכות ואחריות רק על ועדת חריגים ואין גורם שממש - - -

יעקב מרגי: מה תפקידו של משרד ירושלים?

מירב פלג-גבאי: לעקוב אחרי יישום ההחלטה.

יעקב מרגי: משרד ירושלים נמצא איתנו בדיון היום?

יעקב מרגי: אני לא סתם שואל.

עידית חנוכה: הם לא אישרו.

יעקב מרגי: למה שיאשרו בכלל?

יעקב מרגי: מי רוצה בכלל להעביר לירושלים?

יעקב מרגי: הוא, המשרד שלו נמצא בירושלים?

לירן קוסמן: כן.

לירן קוסמן: בגבעת שאול.

יעקב מרגי: מזל.

יעקב מרגי: בבקשה.

מירב פלג-גבאי: לזה נוסיף גם את זה שבעצם אין סנקציות על משרדים שמתעכבים.

מירב פלג-גבאי: הסנקציה העיקרית של מינהל הדיור הממשלתי זה לחייב את המשרדים שהתעכבו בדמי שכירות כפולים, שגם זה כמובן מקופת המדינה, אבל אין לו שיניים לאכוף ממש את המעבר.

מירב פלג-גבאי: התחום השלישי זה העובדים.

מירב פלג-גבאי: מתחיל בזה שלנציבות שירות המדינה, אין או לא לפחות לא היו, במאי 2019, נתונים מרוכזים על מספר העובדים שאמורים לעבור.

יעקב מרגי: למה, המחשבים לא עבדו?

מירב פלג-גבאי: שאלה שצריך לשאול אותם.

יעקב מרגי: או שמה, עדיין עובדים עם האלפונים האלה שפותחים אותם על שני שולחנות?

מירב פלג-גבאי: לזה אין לי תשובה, אני רק יודעת שהם לא מסרו למשרד ירושלים ומורשת נתונים מלאים, שזה שוב מתקשר גם לעניין של חוסר מידע שיש למינהל הדיור הממשלתי, הוא לא יודע כמה עובדים הוא אמור לאכלס.

מירב פלג-גבאי: מלבד זה יש גם בעיה של יחסי עבודה, לא גובש סל כלים ומדיניות איך לעודד את העובדים לעבור.

מירב פלג-גבאי: היה אמור להיות תיאום בין הנציבות לבין אגפי השכר והתקציבים באוצר, אבל זה נתקל בקשיים.

מירב פלג-גבאי: בהקשר הזה אפשר להזכיר גם את נושא התחבורה, כי תנועה וחניה אלה נושאים שיש להם זיקה ישירה מן הסתם למוטיבציה ויכולת של עובדים לעבור לירושלים, ולזה לא היתה התייחסות ישירה בהחלטות.

מירב פלג-גבאי: נציג משרד התחבורה גם לא היה כלול לא בצוותי היישום שהוקמו ולא בוועדת חריגים.

מירב פלג-גבאי: אני רק אגיד שאחרי שמאי 2019 שהיה מועד היעד לסיום היישום עבר – סליחה, עוד לפני זה, שנה קודם, היתה הצעת החלטה לממשלה ממאי 2018 שנתנה פתרון לחלק מהבעיות, היא נפסלה בין היתר בגלל נושא הסנקציות, שהיא כן תבעה סנקציות חריפות על המשרדים וזה לא אושר בממשלה - - -

יעקב מרגי: גבירתי, אני החלטתי, כשאת אומרת לי את הסיבות למה זה לא קורה, להתאפק.

יעקב מרגי: להשאיר את האוקטבות שלי לסיכום הדיון.

יעקב מרגי: תשתתפי איתנו בדיון תוך כדי, אם תרצי להעיר הערות, בשמחה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם, תקשיבו טוב טוב.

יעקב מרגי: לפי הסקירה עד עכשיו זה פשוט, אין רצון.

יעקב מרגי: זה שווה לאין רצון.

יעקב מרגי: או שלא היתה כוונה מלכתחילה לממש את זה.

יעקב מרגי: אני אתאפק לסיכום.

יעקב מרגי: עופר ברקוביץ' בבקשה.

יעקב מרגי: בקצרה.

עופר ברקוביץ': בהחלט.

עופר ברקוביץ': בוקר טוב, יו"ר הוועדה ח"כ מרגי אני מודה לך על המוכנות לקיים את הדיון הזה בצורה מהירה ונחושה.

עופר ברקוביץ': יש פה שני אוהבי ירושלים גדולים שיצא לי גם ללמוד מהם לאורך הדרך.

יעקב מרגי: למה שניים?

יעקב מרגי: מה עם השלישי והרביעי?

יעקב מרגי: כולם.

יעקב מרגי: אני איש באר שבע, בילדותי עפו לי כדורים מעל הראש מהחומה, משכונה ח/11, מוסררה למטה, ואני הבאר שבעי בחידון על ירושלים ביחידה שלי מקום שני אחרי קצינת החינוך של הגדוד.

יעקב מרגי: אז אני מבקש.

עופר ברקוביץ': יש לך נקודות זכות בירושלים.

עופר ברקוביץ': הנה, אנחנו כבר מכבדים אותך.

יעקב מרגי: כל מי שנמצא פה, סימן שהוא אוהב ירושלים.

עופר ברקוביץ': נכון, נכון לגמרי, בכל זאת יש פה אחד שנתן 15 שנים בעיר ירושלים ועוד אחד שנתן את חייו וגם את ליבו לירושלים ואני מציין אותם.

עופר ברקוביץ': ועוד אחד שלמד ארבע שנים בירושלים, גם לא פשוט.

עופר ברקוביץ': אז הרקע החוקי ברור וידוע, יש פה שני חוקי יסוד של מדינת ישראל שעוברים עליהם באופן קבוע, הממשלה צריכה לשבת בירושלים, זה חוק יסוד הממשלה.

עופר ברקוביץ': שתי החלטות ממשלה מ-2007 ומ-2014, כפי שנאמר.

עופר ברקוביץ': המצב כיום, וזה לפי הממ"מ, שרק מעט מאוד מהיחידות עברו, 12 מתוך רשימה רחבה, 35 שקיבלו פטור, אני יכול להגיד שגם על הנושא הזה אנחנו קוראים תיגר, בחלק גדול מהמקרים אין הצדקה אמיתית, יש פשרנות יתר ורצון ללכת לקראת המפונקים, והגיע הזמן גם את הדבר הזה לאתגר.

מיקי לוי: מי קיבל פטור?

מיקי לוי: מי הכוכבים?

עופר ברקוביץ': יש עשרות יחידות, 35 יחידות - - -

יעקב מרגי: אנחנו נבקש את זה בסיכום.

עופר ברקוביץ': מתוך 95 היחידות שלא עברו, כפי שנאמר פה, יש רבות שבכלל לא מעבירות פרוגרמות, בכלל לא מעוניינים להתחיל את הדיאלוג.

עופר ברקוביץ': יש כאלה, וזו הנקודה המשמעותית שאנחנו חושפים אותה, בחודש האחרון, אני אגיד תיכף את הנקודה העכשווית אבל הבעיות המרכזיות כמובן זה שעוברים פה על חוקי מדינת ישראל, מה שאנחנו מגלים בתקופה האחרונה שיש, אחרי פעולה נחושה, ואני רוצה לציין לטובה- - -

יעקב מרגי: אתה יודע שעקצת אותנו.

עופר ברקוביץ': למה?

יעקב מרגי: המצב כיום אצלך מופיע בצורה אחרת מאשר אצלנו, אבל לא נורא.

יעקב מרגי: עדכנת את המצגת, אבל לא נורא, עקצת אותנו.

יעקב מרגי: יאללה, ויתרנו לך.

יעקב מרגי: תמשיך.

יעקב מרגי: מפה אנחנו מעודכנים.

עופר ברקוביץ': הנושא השני זה שבעצם התגלה בתקופה האחרונה, יש פשוט משרדים שעומדים ריקים בירושלים.

עופר ברקוביץ': לא יעלה על הדעת שבתקופה של משבר כלכלי חמור ובמציאות שבה עסקים ועצמאים קורסים, מדינת ישראל מרשה לעצמה לשלם כפול, גם בתל אביב, גם בירושלים, משרדים עומדים ריקים, זה נטו קשור להחלטה של שר, של מנכ"ל משרד להגיד לעובדים לתפוס את הדברים, להעביר את שעון הנוכחות ולשים אותו במשרד בירושלים.

עופר ברקוביץ': זו אוזלת יד ברמה הכי גבוהה ופגיעה באמון של אזרחי מדינת ישראל.

עופר ברקוביץ': אין ספק שבעיר שהיא עומדת באשכול סוציו אקונומי 2, שכל חברי הבית הזה מסכימים שצריך לחזק אותה, כשאתה רוצה להשאיר צעירים בירושלים, כשאתה רוצה לשלב את הציבור החרדי או את הציבור הערבי בשוק התעסוקה, מכל כיוון אפשרי, מכל קשת פוליטית, מכל קצוות ה בית, כולם מסכימים שצריך לחזק את ירושלים, ירושלים היא המיקרו קוסמוס של מדינת ישראל ואם נפתור את הבעיות שלה, נתחיל להתקדם גם לפתרונות של הבעיות של מדינת ישראל.

עופר ברקוביץ': החשיבות, נאמר פה, אנחנו מדברים על כ-5,000 משרות באופן ישיר, עוד 5,000 משרות באופן עקיף, אנחנו מדברים על מאות מיליונים, כ-350 מיליוני שקלים השפעה על הכלכלה המקומית, אם המשרדים האלה יושבים כאן, כי העובדים שלהם מוציאים כסף, כי הם מתקשרים עם ספקי משנה בירושלים לכן זה לא רק היחידות עצמן, ואנחנו מדברים בירושלים על חזון של עיר ממשל, כמו וושינגטון DC, על עיר שיש בה חברות מחקר, אסטרטגיה, מודיעין, אנחנו בונים עכשיו את הכניסה לעיר ירושלים, פרויקט שהוביל ראש העיר לשעבר ניר ברקת.

עופר ברקוביץ': ההמלצות שלנו, ואני אומר שוב, יושבים פה אוהבי ירושלים בראשותך ח"כ מרגי, כל עוד לא יושבים פה נציבות המדינה, הסתדרות העובדים ושרים ומנכ"לים של היחידות שלא עוברות, אם אתה לא תיקח לידיך את המושכות ולא תביא אותם לכאן לתת את התשובות – ובעיני זה באמת מצער מאוד שהמשרד לענייני ירושלים בחר שלא להגיע לדיון הזה כמי שעוקב אחרי הדברים – זה לא יקרה.

עופר ברקוביץ': ההמלצה הראשונה היא לממש באופן מיידי את כלל היחידות שיש להן מקום קיים היום בירושלים.

עופר ברקוביץ': אנחנו מדברים על תשע יחידות שהמשרדים שלהן עומדים ריקים, בסוף 2020 מצטרפות לרשימה של התשע עוד עשר יחידות שיש להן משרד עומד.

עופר ברקוביץ': הדבר השני זה להעביר בממשלת ישראל סנקציה על משרד שלא מממש במשך תקופה את ההחלטה הזאת.

עופר ברקוביץ': זה לא חייב להיות מחר בבוקר ,אבל צריכה להיות סנקציה באופי.

עופר ברקוביץ': הדבר השלישי, מילה טובה לאנשי מינהלת הדיור הממשלתית שבונים ומייצרים את הפתרונות, והתשובה הזאת שאין שטחים בירושלים כבר לא תקפה ולא רלוונטית, בטח במשבר הקורונה, המון שטחי משרדים חדשים שמתפנים בעיר, אנחנו מבקשים ממך יו"ר הוועדה, סטטוס רבעוני כאן בוועדה הזאת ולחץ אמיתי על מקבלי ההחלטות.

עופר ברקוביץ': אנחנו נשמח גם למחקר עדכני של מרכז המחקר של הכנסת, ובהמשך כשנתחיל להעביר את היחידות, בחינה מחודשת גם של ועדת החריגים, ויש שם כמובן את משרד הבטחון, שהוא פרויקט מאוד מאוד רציני ומשמעותי שיכול להשפיע אסטרטגית על העיר ירושלים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ח"כ ניר ברקת בבקשה.

ניר ברקת: היום כמדומני, בי"ד בכסלו ב-1949, בן גוריון הכריז על ירושלים כמדינת ישראל.

ניר ברקת: וזה פשוט מדהים לראות שנה אחרי שנה, אני זוכר שהייתי ראש עיר, מגיעים לכנסת, מבקשים את הנתונים, יושבים על הראש של משרדי הממשלה והדברים לא זזים.

ניר ברקת: אני חושב שהגיע הזמן שאנחנו נשקול לחוקק חוק בנושא בכנסת, כיון שהממשלה מסתבר, גם כשהיא מקבלת החלטות, לא מסוגלת לעמוד בהחלטות של עצמה.

ניר ברקת: בנושא הזה הבעיה היא לא נושאים פרטניים כאלה ואחרים אלא בעיית חישקומצין.

ניר ברקת: בעיית חשק.

ניר ברקת: נוחות.

ניר ברקת: אנשים שכחו את חשיבותה של ירושלים.

ניר ברקת: אני רוצה להגיד לך ח"כ מרגי, שפעם היו הרבה תירוצים.

ניר ברקת: היו תירוצים שאי אפשר להגיע לירושלים, ההגעה היא קשה, וואלה, חברים, יש רכבת.

ניר ברקת: חצי שעה, ונוחתים ממש לא רחוק מרחק הליכה מכל משרדי הממשלה.

יעקב מרגי: עשרים שנה אני בא מהדרום, אמרו לי שאני נראה צעיר מכפי גילי - - -

מיקי לוי: הדרך עושה לך טוב, מרגי.

יעקב מרגי: הדרך עושה לי טוב.

ניר ברקת: נכון.

ניר ברקת: כנראה.

ניר ברקת: חברים, אין בעיית תחבורה.

ניר ברקת: בקרוב מאוד גם אין בעיית משרדים, אני מדבר על היקפים של משרדים גדולים, ומראש רובע הכניסה לעיר החדש נבנה במרחק הליכה ממשרדי הממשלה, חלקם יכול להיות כחלק מהרובע, אנחנו מדברים על 1.6 מיליון מ"ר עסקי, למעלה מ-800,000 מתוכו למשרדים.

ניר ברקת: אין בעיית מקום.

ניר ברקת: אין בעיית תחבורה.

ניר ברקת: אין סיבה אמיתית לחרוג מהחלטות הממשלה.

ניר ברקת: לכן אני חושב, באופן הכי פרקטי, שווה שנחוקק חוק בנושא הזה, עם סנקציות משמעותיות למשרדים - - -

יעקב מרגי: תוביל.

יעקב מרגי: אנחנו אחריך.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ד"ר שרית בן שמחון בבקשה.

שרית בן שמחון: שלום.

שרית בן שמחון: אני סמנכ"ל מכון ירושלים.

שרית בן שמחון: תודה רבה אדוני היו"ר ומכובדיי.

שרית בן שמחון: אני רוצה להדגיש נקודה אחת חשובה, דובר פה הרבה על הרווח וההכנסות לעיר ירושלים, אני רוצה להסביר לכם קצת על החזון של ירושלים כעיר ממשל.

שרית בן שמחון: תדמיינו את וושינגטון, תדמיינו את ברלין, תדמיינו את האג שבה יש אינטראקציה בין גופים שונים שפועלים במרחב הממשלתי ומכניסים לא רק עוד כסף אלא עוד ידע ומעמד ויוקרה לעיר, ואני חושבת שכך צריך לדמיין את ירושלים.

שרית בן שמחון: לא רק לחשוב איך אנחנו מביאים את משרדי הממשלה, אלא גם להבין שכך אנחנו ניצור מרחב חזק, מעודכן עם מעמד בין-לאומי חשוב, ואני חושבת שצריך ממש לשנס מותניים ולדרבן את כל העובדים להגיע לכאן.

שרית בן שמחון: עובד שלא גר בירושלים אבל מגיע לירושלים, יכול להכניס מדי חודש 4,000 ₪ בהוצאות יום-יומיות של מזון, קניית שירותים, כמובן שעובד שמתגורר בעיר הוא גם נכס, גם לחברה וגם לתרבות והון אנושי מאוד חשוב.

שרית בן שמחון: אני מבקשת שתדמיינו בגדול, שתעזו לחלום.

שרית בן שמחון: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: מתן, מתי שתרצה לדבר תאמר לי.

מתן כהנא: אני רוצה לשמוע קצת למה לא.

מתן כהנא: יש פה מישהו ש- - -

יעקב מרגי: למה לא – שמענו.

ניר ברקת: זה לא בחדר הזה, למה לא.

ניר ברקת: זה בחדר אחר.

יעקב מרגי: למה זה לא קרה, הסבירה לנו גב' מירב פלג.

ניר ברקת: לא, למה זה לא צריך לקרות, זה בחדר אחר.

ניר ברקת: זה לא פה.

מתן כהנא: לא למה לא צריך.

מתן כהנא: למה - - -

יעקב מרגי: אני מבטיח לכם שלמה זה יקרה זה יהיה בסיכום הדיון.

יעקב מרגי: נעשה לחץ פיזי מתון וזה יקרה.

יעקב מרגי: עו"ד אלי מלכה, יועץ משפטי בעירית ירושלים בבקשה.

 << אורח >> אלי מלכה: אני רק רוצה מספר נתונים שאצלנו נמצאים.

 << אורח >> אלי מלכה: יכול להיות שאנחנו בנתונים אחרים, אנחנו יודעים ש-101 יחידות ממשלתיות בכלל לא פנו לוועדת חריגים.

 << אורח >> אלי מלכה: זאת אומרת שהם מפרים בצורה בוטה את המעבר לירושלים.

יעקב מרגי: הם אפילו - - -

 << אורח >> אלי מלכה: לא פנו לוועדת חריגים.

יעקב מרגי: זה מה שנקרא מהמקפצה.

יעקב מרגי: הם אפילו לא פנו.

 << אורח >> אלי מלכה: רק לציין את הנתון הזה כמגמה שבעצם משרדי הממשלה, נוח להם לשבת באזור המרכז.

 << אורח >> אלי מלכה: ממש נוח.

 << אורח >> אלי מלכה: לא יודע למה, אבל נוח להם.

יעקב מרגי: ברשותך, אני כח"כ חדש, באתי ולמדתי את הזכויות שלי ב-2003, אמרו לי 'אתה יכול לקחת לשכה בדרום, כדי שתוכל לקבל קהל'.

יעקב מרגי: הלכתי ושכרתי אזור משרדים, חנות קטנה שהפכנו אותה ללשכה פרלמנטרית, תלינו שלט, רכשנו ריהוט, טלפון, ארנונה, מים, סיפור מההפטרה.

יעקב מרגי: מצאתי את עצמי שני, שלישי ורביעי פה מבוקר עד ערב.

יעקב מרגי: מתי נשאר לי לקבל קהל?

יעקב מרגי: ראשון, חמישי, שישי.

יעקב מרגי: קח סיורים מפלגתיים, רק שישי.

יעקב מרגי: עשיתי מאזן אחרי רבעון כמה עלתה למשלם המסים כל פגישה.

יעקב מרגי: אמרתי 'תקשיבו, אני מפר חוזה', עליתי לחשובות מארתי 'לא שווה לי', כואב הלב.

יעקב מרגי: לא רחוק מהלשכה יש מלון לאונרדו פרדייז בזמנו בבא שבע, אני יושב בלובי מזמין על חשבוני שניים הפוך, גם לי וגם לזה שקבעתי לו פגישה, יעלה לי יותר זול.

יעקב מרגי: הסיפור הזה, הבלוף שהיה בעבר של לשכות שרים מקבילות, שם ברחוב קפלן, יש עדיין שם בניין של הסוכנות היהודית, אתה יודע, את מידת הריכוזיות בגופים הפיננסיים הצלחנו לפרק.

יעקב מרגי: כל מיני גופים שיש להם דילים כלכליים.

יעקב מרגי: את זה צרך לפזר כמה שיותר מהר, ואני איתך.

יעקב מרגי: זהו.

יעקב מרגי: הבאתי את זה מעצמי.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

 << אורח >> אלי מלכה: אני רוצה להגיד, אדוני, אני היועץ המשפטי של העיריה ונאלצנו להגיש שני בג"צים, אחד כנגד תאגיד השידור הציבורי שגם קבוע לו בחוק – ושוב, זה היה בהנחיית ראש העיר שיושב כאן, ניר ברקת, זה היה בהנחייתו להגיש בג"צ שלא ייתכן ש - - -

יעקב מרגי: התאגיד עבר.

 << אורח >> אלי מלכה: התאגיד עבר, אם כי לא כולו, עדיין אנחנו עמלים על זה, ואני רוצה לציין מה כתב השופט אליקים רובינשטיין בפסק הדין.

 << אורח >> אלי מלכה: אני רוצה לצטט: "לא ייתכן שירושלים כולה אינה יכולה להכיל צורך זה", הצורך של התאגיד "אבסורד שאינו מתקבל על הדעת ששידורי קול ישראל מירושלים ממנה ולא ממקום אחר ייתכן מחיר, שראויה ירושלים לשלמו כשם שלזכויות אדם יש מחיר, כך לזכויות מדינה ועם".

 << אורח >> אלי מלכה: אני מתמצת את זה, והאמירה הזאת, איתה אנחנו צריכים ללכת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: שגיא כהן בבקשה.

יעקב מרגי: תאמר לנו מה הסטטוס בהחלטת הממשלה לגבי החברות הממשלתיות גם.

שגיא כהן: אין בעיה.

יעקב מרגי: אתה מבין, רשות החברות הממשלתיות מגיעה לדיון.

יעקב מרגי: המשרד לירושלים אפילו לא שולח נציג שישתתף.

שגיא כהן: אני אגיד כמה נתונים.

שגיא כהן: רשות החברות עשתה מיפוי של החברות הממשלתיות, יש כ-65 חברות ממשלתיות וחברות בנות ממשלתיות שיושבות מחוץ לירושלים, מתוכן כ-45 חברות שמתפעלות או עושות איזו שהיא פעילות מסוימת שצריכה להיות מחוץ לירושלים, אם זו פעילות ימית של נמלים, אם זו החברה לפיתוח עכו שצריכה להיות בעכו, אם זה מדרשת שדה בוקר או בתי ספר אחרים שנמצאים באזורים, אלה חברות שלא רלוונטיות בכלל למעבר כי הן צריכות להיות באתר המסוים שלשמו - - -

יעקב מרגי: מדרשת שדה בוקר היא חברה ממשלתית?

עופר ברקוביץ': 45 מתוך 65 חברות שלא יכולות להיות בירושלים?

עופר ברקוביץ': נראה לי מוזר.

יעקב מרגי: רגע עופר, שאלתי אותו שאלה.

יעקב מרגי: מדרשת שדה בוקר היא חברה ממשלתית?

שגיא כהן: כן.

יעקב מרגי: ואתם שוקלים לאור השינויים האורבניים שנעשו שם את מעמדה של המדרשת?

יעקב מרגי: עם סוגיית הקרקעות והישוב הקהילתי שנבנה שם?

יעקב מרגי: אתה לא מעודכן, עזוב, לא אתקיל אותך.

יעקב מרגי: קדימה.

שגיא כהן: אז גם חברות שלא צריכות להיות נגיד בסמוך לים, אבל יש להן כבר אתרים שהוקמו, הסטורית, אם זה חוות מיכלים של חברת תשתיות נפט, אז אין כוונה להעביר את התשתיות האלה או את המפעלים של תעשיה - - -

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: אבל המשרדים במגדלי עזריאלי או שם כל מה שנבנה.

יעקב מרגי: לא ביקשנו להעביר את החוף לירושלים.

יעקב מרגי: תתמקד בקטע של המטות.

שגיא כהן: בחלק מהחברות שאנחנו זיהינו, יש כ-10 חברות כאלה שיכולות להעביר את פעילות המטה לירושלים, יש גם כמה חברות שיכולות לעבור באופן מלא מבחינת אי מגבלה של הפעילות שלהן, בחברות האלה אנחנו עשינו איתם שיח, והחברות האלה הן אומרות שזה לא כלכלי בשבילן לעבור.

יעקב מרגי: תודה.

ניר ברקת: העיר לא כלכלית, אפשר לוותר על העיר כי היא לא כלכלית.

שגיא כהן: משפט אחד.

שגיא כהן: אני רוצה להזכיר את חוק החברות הממשלתיות שחברות צריכות לפעול לפיו, לפי סעיף 4.א לחוק החברות הממשלתיות שאומר שחברה ממשלתית חייבת לפעול לפי שיקולים עסקיים, וכדי לתמרץ חברות לעבור, שזה יהיה כדאי להן או שהן יוכלו לעשות את זה משיקולים עסקיים, חייבים - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נמצאת איתנו נטלי רוז.

יעקב מרגי: תציגי את עצמך, כי הבנתי שנפלה פה אי הבנה ואנחנו סנטנו ונזפנו במשרד לירושלים.

נטלי רוז: תודה.

נטלי רוז: אני ממשרד לירושלים ומורשת, אני מטפלת בשנים האחרונות ביחידות - - - לממשלה בכובע של משרד לירושלים.

נטלי רוז: אני כאן מתחילת הדיון ומנסה להגיד שאני כאן, אז קודם כל חשוב לי שתדעו שהמשרד לירושלים נמצא כאן, ההחלטה הזאת חשובה לו, אנחנו מובילים אותה בעצימות מאוד גבוהה לאורך השנים.

נטלי רוז: שמעתי את כל מה שנאמר כאן ואני רוצה להגיד מספר דברים בקצרה.

נטלי רוז: קודם כל המשרד, מעבר לעובדה שאין לו סמכויות מעבר לליווי מכח החלטת הממשלה, אנחנו עושים ועשינו הרבה הרבה מעבר לזה.

נטלי רוז: גם היינו בקשר מתמיד ועדיין אנחנו בקשר מתמיד עם כל משרדי הממשלה, ניסינו ועדיין מנסים להפעיל לחצים רבים כדי להעביר יחידות ממשלה.

נטלי רוז: יצרנו מיפוי שאנחנו כולנו מדברים עליו כאן, מיפוי שיצרנו יחד עם הדיור הממשלתי כדי באמת לקבל תמונת מצב מאוד רחבה על כל מה שקורה במשרדי הממשלה.

נטלי רוז: אנחנו פועלים רבות גם בהקשר הזה של ועדות החריגים כדי להביא באמת למעבר היחידות השונות וגם מול יחידות ומנכ"לי היחידות, כי כולנו מסכימים שיחידות הממשלה צריכות באופן חד משמעי לשבת בירושלים.

נטלי רוז: לצד זה אני אגיד שגם את החלטת הממשלה ב-2018 אני קידמתי יחד עם כל השותפים שלנו כאן

נטלי רוז: עם סנקציות רבות ומגוונות כדי באמת לאפשר שיניים להחלטת הממשלה, אך מה לעשות, בישיבת הממשלה ההחלטה נפלה, לא התקבלה, ומאז ועד היום אנחנו מנסים להביא החלטת ממשלה חדשה לממשלה - - -

יעקב מרגי: זה לא יקרה.

יעקב מרגי: הכנסת תכפה על הממשלה בחקיקה.

יעקב מרגי: השרים לא יקבלו החלטה שתטיל עליהם סנקציות.

נטלי רוז: לצערי זה המצב, כולנו מנסים לראות בתנאים המאוד לא פשוטים והמורכבים שיש לנו איך אנחנו בכל זאת פועלים וכולנו מאוד מגויסים להחלטה הזו.

נטלי רוז: כשאני אומרת כולנו אני מתכוונת גם הדיור הממשלתי שעושה עבודה מצוינת וגם משרד ראש הממשלה שיחד איתנו, וחשוב לומר שעשינו כאן

נטלי רוז: עבודה מאוד קשה לאורך השנים, גם אם במבחן התוצאה לא עברו הרבה יחידות, המעטות שבהן זה באמת עבודה משולבת של כולם.

יעקב מרגי: תודה נטלי.

יעקב מרגי: יש רצון עז בלי סמכויות.

יעקב מרגי: ואני לא מכיר אחריות בלי סמכות.

יעקב מרגי: אי אפשר להטיל על אדם אחריות לנושא, אם לא נותנים לו את הסמכות.

יעקב מרגי: עו"ד יוסי חביליו בבקשה.

יוסי חביליו: אני חבר מועצה בירושלים ובעבר הייתי גם יועץ משפטי לעירייה.

יוסי חביליו: לפני מספר חודשים מוניתי על ידי ראש העיריה לראש המינהלת להעברת משרדי הממשלה לירושלים.

יוסי חביליו: קודם כל הדבר מסמל את זה שהעירייה רואה חשיבות רבה מאוד בכך שמשרדי הממשלה יעברו לירושלים.

יוסי חביליו: אני מצטרף לכל מה שנאמר לפני אבל אני רוצה לחדד כמה נקודות.

יוסי חביליו: התייחסנו פה בעיקר לנושא הכלכלי והחשיבות הכלכלית הרבה של יצירת מקומות עבודה ותעסוקה ותשלומי ארנונה וכולי.

יוסי חביליו: אבל אני רוצה רגע להתמקד בכמה משפטים שנאמרו לגבי עזיבה.

יוסי חביליו: כמו שנאמר פה העברת המשרדים אמורה ליצור תוספת של 9,500 מקומות עבודה.

יוסי חביליו: היום הצעירים עוזבים את ירושלים, יש הרבה סיבות, וצעירים בעיקר במעמד בינוני ומעלה.

יעקב מרגי: מר חביליו, מה שנאמר חבל לי על הזמן.

יעקב מרגי: מה אתה רוצה שנעשה, מה אתה עושה ומה אני צריך לעשות.

יעקב מרגי: יש לך המלצות, קדימה.

יוסי חביליו: רגע, עוד משפט אחד - - - עכשיו מה צריך לעשות.

יוסי חביליו: אני אגיד עוד דבר ואני אחדד, היום יש בניה עצומה בירושלים כך שבאמת התירוץ של אין מקום כבר לא תקף.

יוסי חביליו: עכשיו אני אגיד מה צריך לעשות.

יוסי חביליו: הבעיה המרכזית באמת כמו שאמרת, היא שאין רצון.

יוסי חביליו: אולי למי שבחדר הזה יש רצון, אבל לא של משרדי הממשלה.

יוסי חביליו: לכן צריך סנקציה.

יוסי חביליו: ומכיוון שאנחנו רואים שהחלטות ממשלה לא עוזרות, אני חושב שמי שצריך להוליך את זה היא הכנסת, כמו שאמרת.

יוסי חביליו: תהליך חקיקה שגם - - - בחוק, ולא בהחלטת ממשלה וגם - - -סנקציה.

יוסי חביליו: זה הפתרון בעיני.

יוסי חביליו: עוד שני משפטים ובכך אני מסיים.

יוסי חביליו: צריך שיהיה גורם מתכלל עם סמכויות.

יוסי חביליו: עם כל הכבוד למשרד לענייני ירושלים, היא אמרה הרגע 'אנחנו משתדלים ורוצים - - -

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הבנו.

יוסי חביליו: רגע.

יוסי חביליו: עוד משפט אחרון ואני מסיים.

יוסי חביליו: הדבר השלישי שצריך לטפל בו זה כמו שנאמר וגם זה או בחוק או בתיקון החלטת הממשלה, זה חברות ממשלתיות.

יוסי חביליו: זה גם מאוד חשוב.

יוסי חביליו: אני אגיד רק משפט אחרון, לא רק זה שהן לא באות לירושלים הן עוזבות את ירושלים - - - הדואר עוזב את ירושלים שזה חמור מאוד, והממשלה מתייצבת לצד הדואר.

יוסי חביליו: ניסיתי להתמקד, יש עוד הרבה מה להגיד, אבל אמרתי את עיקרי הדברים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ח"כ תהלה פרידמן בבקשה.

תהלה פרידמן: רק שני דברים קצרים.

תהלה פרידמן: אחד – צודק נציג רשות החברות שנדרש תיקון לחוק.

תהלה פרידמן: אני לא יודעת אם זה מה שהתכוונת לומר אבל זה מה ש-, אני פניתי לשר רפי פרץ עם הצעה כזו שזה יוגש כהצעה ממשלתית.

תהלה פרידמן: כרגע אין משהו שמאזן את השיקולים הכלכליים בחוק, ואז אומרים 'טוב זה לא כלכלי' וזהו, וצריך להכניס לתוך החוק את ירושלים כשיקול, ואז זה יהיה.

תהלה פרידמן: יחד עם זאת זה לא יהיה הפתרון - - -

יעקב מרגי: אבל חוק יסוד ירושלים לא גובר?

תהלה פרידמן: לא, אני מדברת על חוק החברות הממשלתיות.

תהלה פרידמן: שם יש את הכלל הזה שחברה ממשלתית עובדת על פי שיקולים כלכליים ואז הם טוענים שהמעבר לא כלכלי.

תהלה פרידמן: צריך להכניס לתוך החוק - - -

יעקב מרגי: עופר, זה דיון ראשוני.

יעקב מרגי: אנחנו מכינים אבני יסוד להמשך.

יעקב מרגי: תן לה לסיים.

תהלה פרידמן: אני אומרת, זה דבר שגם אנחנו כוועדה יכולים לעשות.

תהלה פרידמן: זה אחד.

תהלה פרידמן: דבר שני, בסופו של דבר אלף חוקים לא יעזרו.

תהלה פרידמן: אם ממשלת ישראל מתכוונת להמשיך ולדבר דיבורי נצח נצחים ושגרירות ואיזה יופי, אבל בפועל להזניח את ירושלים, שום דבר לא יעזור.

יעקב מרגי: לא היית בפתיחה.

יעקב מרגי: אמרתי אם היינו רומזים לטראמפ לעצור, שקודם כל שהממשלה תשמש דוגמה.

תהלה פרידמן: בדיוק.

תהלה פרידמן: זה יפה שהם מעבירים את השגרירות, אולי גם ממשלת ישראל תעביר את ה- - -

מתן כהנא: את לא מהממשלה?

מתן כהנא: את מהקואליציה, לא?

תהלה פרידמן: אני דבר ראשון מירושלים.

תהלה פרידמן: לפני כל דבר אחר אני ירושלמית.

יעקב מרגי: עד לקדנציה הזו היינו אומרים קואופזיציה, וזה היה מושג נדיר בכנסת.

יעקב מרגי: עכשיו התרגלנו לזה.

יעקב מרגי: בבקשה מתן כהנא.

מתן כהנא: גם אני כמובן, ירושלים יקרה ללבי, לא סתם הקמתי את השדולה לעידוד התיירות בירושלים.

מתן כהנא: אני באמת אומר פה ניר, בוא תגיש הצעת חוק, אני מבטיח להצטרף אליך להצעת החוק הזו, כנראה שהממשלה לא מצליחה לעמוד בהחלטות שלה.

מתן כהנא: לא רק בהחלטות האלה, אבל לא נפתח את זה עכשיו.

מתן כהנא: ובאמת, קדימה הפועל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לשמוע לא על פקקים, לא על עלויות ולא על תקציבים.

יעקב מרגי: ירושלים לא נמדדת בפרמטרים האלה.

יעקב מרגי: ההחלטה היתה, למרות הכל, התקבלה החלטה של הממשלה, והיא היתה צריכה להתקיים.

יעקב מרגי: מאגף תקציבים באוצר מעיין ספיבק בבקשה.

מעיין ספיבק: אני מתכוונת לענות על שאלות, ככל ש - - -

יעקב מרגי: אני אשאל את השאלה המרכזית.

יעקב מרגי: האם בתקציבי המדינה מאז קבלת ההחלטה שהורתה על תקציב מעבר משרדי הממשלה מרחבי הארץ לירושלים?

מעיין ספיבק: אני לא יודעת לענות על השאלה הזו - - -

יעקב מרגי: אז מה את יודעת לומר לנו בדיון הזה שתורם למשרדים?

מעיין ספיבק: אני יודעת להגיד לך שמההיכרות שלי לא הוגשו פרוגרמות על ידי המשרדים שנדרשו עבורם תקציבים, וככל שיוגשו כאלה, אני חושבת שצריך לבחון מהן העלויות - - -

יעקב מרגי: אין לי מה להלין.

יעקב מרגי: זה התחיל בסקירה, אפרופו חסמים.

יעקב מרגי: מעיין, אני מבין, אני רוצה להתקדם בדיון.

יעקב מרגי: אם את רוצה לתרום מעבר לסוגיית הפרוגרמות?

יעקב מרגי: אין לך מה לתרום.

יעקב מרגי: תודה.

ניר ברקת: ח"כ מרגי, זה לא בעיה, אם עוברים ממשרד אחד במרכז למשרד אחר בירושלים העלות השולית של המעבר היא לא גדולה, כי בסבירות גבוהה השכירויות בתל אביב יותר גבוהות מירושלים.

ניר ברקת: לכן זה לא נושא.

יעקב מרגי: לכן עצרתי את מעיין, זה לא אישי.

יעקב מרגי: מעיין זה לא אישי, אני מבין שבשלב הזה את לא יכולה לתרום לדיון.

יעקב מרגי: אנחנו הבנו בסקירה כבר שנתנו הממ"מ.

יעקב מרגי: שתבינו, אם המשרד לא דורש ולא מכין פרוגרמות על הצרכים שלו במעבר למשרדים או לשיפוץ והתאמת המשרדים, אז כל השרשרת לא מתקדמת.

יעקב מרגי: מינהל הדיור לא - - - והוא לא יגיש דרישת תקציב, וכל הספור הזה מתחיל.

יעקב מרגי: אם השרים הייעודיים לא דוחפים ולא יהיה מי שידחוף אותם, ואני אומר לכם, לא יהיה מי שידחוף אם לא יהיה גורם מתכלל שידחוף אותם לכך, זה לא יקרה.

יעקב מרגי: גם אם נחוקק אנחנו בכנסת.

יעקב מרגי: אבל אין ספק שחוק יותר חזק מהחלטת ממשלה.

עופר ברקוביץ': על פניו יש חוק.

יעקב מרגי: אין חוק.

יעקב מרגי: יש החלטת ממשלה.

עופר ברקוביץ': חוק יסוד ירושלים.

יעקב מרגי: חוק יסוד ירושלים, הממשלה עובדת מירושלים.

עופר ברקוביץ': כל הממשלה.

עופר ברקוביץ': לפי חוק היסוד.

יעקב מרגי: בסדר, אתה רואה שהיא עובדת.

יעקב מרגי: כל הממשלה עובדת, היא מתכנסת בירושלים, משרדי הממשלה בירושלים, אבל יש עוד משרדים.

עופר ברקוביץ': אבל אני חושב שאם תהיה יוזמת חקיקה שמכניסה סנקציות שאני מבין שלשם מכוונים, זה יעזור.

עופר ברקוביץ': אני חושב שהתיקון השני - - -

יעקב מרגי: וזה קשור למה שאנחנו נחווה ביומיים הקרובים, אחרי המערכה יש פנדלים.

יעקב מרגי: בגמר הגביע.

יעקב מרגי: אם יוכרע בפנדלים מה יהיה גורלה של הממשלה הזו, כי אנחנו בתיקו מתמשך.

יעקב מרגי: אם תהיה הכרעה והממשלה הזאת תתחיל לעבוד, נוכל לקדם גם את החוק.

יעקב מרגי: אבל ניר, זה יהיה חלק מהסיכום.

יעקב מרגי: אנחנו נגיש כחברי וועדה, כל חבר כנסת שירצה להצטרף בשמחה רבה.

יעקב מרגי: אתה תוביל את הצעת החוק.

יעקב מרגי: אני רוצה לסכם.

יעקב מרגי: לפני כן יש מישהו שרוצה להוסיף לפני הסיכום?

נאוה מימון: אני משירות בתי הסוהר.

נאוה מימון: אני רוצה לומר שאנחנו הגשנו מספר פרוגרמות, חלק מהן היו אמורות להיות מתוקנות.

נאוה מימון: הגשנו ביולי פרוגרמה אחרונה, קודם כל לא קיבלנו התייחסות לפרוגרמה האחרונה וגם משרד האוצר אגף תקציבים הודיע לנו שאנחנו לא נתוקצב לא על המעבר ולא על ההפרשים בתקצוב.

נאוה מימון: אז מה שנאמר מאגף תקציבים כרגע, אני לא מכירה את זה.

נאוה מימון: אני רוצה לומר שאנחנו, חלקנו נמצאים בירושלים וחלק מהנציבות נמצא ברמלה, כך שהפערים וההפרשים בתקציב הם גדולים, ואנחנו גם - - -

יעקב מרגי: אתם מבחינת

יעקב מרגי: כם הייתם מעבירים את כל המטה לירושלים?

נאוה מימון: כן.

נאוה מימון: הרמ"ט שלנו נתן התחייבות ראשונית להעביר, אבל בתנאי שאנחנו נתוקצב כי אנחנו כרגע גם נמצאים במעבר ל-4.5 מטר וגם בבור תקציבי שכולם יודעים עליו.

נאוה מימון: אז אנחנו לא נוכל להתחייב בלי ש, אפשר להגיד שהתקציב הוא לא פרמטר אבל אצלנו מה לעשות, הוא פרמטר.

יעקב מרגי: תודה.

אוה נחמיאס: אני גם אשמח להתייחס מטעם המשטרה.

אוה נחמיאס: מוניתי לקדם את פרויקט העתקת היחידות לירושלים.

אוה נחמיאס: אנחנו בדין ודברים ועובדים בשיתוף פעולה מלא עם הדיור הממשלתי בתהליך מאוד סדור, העברנו כבר מספר פרוגרמות ואנחנו עושים תיקונים לאורך הזמן.

אוה נחמיאס: יצרנו גם קשר עם הרל"י, הרשות לפיתוח ירושלים, אנחנו מתכוונים לבנות בצמוד למטה הארצי בירושלים מבנה שיאכלס את כל היחידות הארציות, סדר גודל של 40,000-50,000 מ"ר.

אוה נחמיאס: מבחינתנו הצמידות למטה הארצי היא חובה על מנת שנוכל לתפקד בצורה פונקציונלית ונכונה.

ניר ברקת: כל הכבוד.

אוה נחמיאס: זהו.

אוה נחמיאס: אנחנו בתוך התהליך.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: אני אסכם את הישיבה.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת שהשתתפו בדיון, לעופר ברקוביץ' חבר מועצת עירית ירושלים שדחף לקדם את הדיון הזה.

יעקב מרגי: הוועדה מוחה על כך שנציגי משרד ראש הממשלה ומזכירות הממשלה שאמונים לוודא ולקיים את ההחלטה הזו לא נכחו בדיון, ולא שלחו נציגות.

יעקב מרגי: היתה אי הבנה, דווקא נציגי המשרד לירושלים היו כאן ואנחנו חשבנו שהם נציגי משרד ראש הממשלה.

יעקב מרגי: לא היה את מי לשאול את השאלות, לכן הדיון היה כמעט בוסר מבחינתי, מי שמכיר את האקטיביות בדיונים שלנו.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד ראש הממשלה להעביר לוועדה רשימה מפורטת של כל היחידות שפנו בבקשה לקבל פטור מיישום החלטת הממשלה בפירוט לאלה חברות אושר הפטור, ובאילו נימוקים, עד ליום ה-20 לדצמבר 2020.

יעקב מרגי: הוועדה בדעה שלא תיתכן אחריות ללא סמכות.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לתיקון החלטת הממשלה כדי לכלול בה קביעת גורם מתכלל שיהיו בידיו סמכויות להטיל סנקציות על משרדים שלא יישמו את ההחלטה.

יעקב מרגי: חברי הוועדה יתמכו ויקדמו חקיקה פרטית בנושא זה, ואני מודה לח"כ ניר ברקת שנטל את היוזמה, כולנו נצטרף אליה.

יעקב מרגי: הוועדה תקיים ישיבת מעקב בעוד שלושה חודשים מהיום, כדי לראות מה נעשה בנושא, מה התקדם.

יעקב מרגי: גם אלה שקיבלו פטור, ייתכן מאוד שאנחנו נדרוש דיון מחדש בפטור שלהם.

מיקי לוי: אדוני אם אפשר להעביר את רשימת הפטורים וכל אלה שלא עברו למזכירות הוועדה ושהיא תשלח לנו.

יעקב מרגי: בוודאי.

יעקב מרגי: זה מה שביקשנו.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.