ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 102, 2020-11-25 10:12

חוה אתי עטייה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.

חוה אתי עטייה: אנו מציינים את יום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים.

חוה אתי עטייה: אלימות כלפי נשים היא תופעה מזעזעת הקיימת בכל שכבות האוכלוסייה.

חוה אתי עטייה: אלימות היא מחלה, מחלה קשה ביותר שגובה קורבנות ומפרקת משפחות.

חוה אתי עטייה: מוכרחים להילחם בה ללא פשרות.

חוה אתי עטייה: אלימות בתוך המשפחה ובפרט אלימות כלפי נשים נוטה להחמיר במצבי משבר ולחץ.

חוה אתי עטייה: המשבר בעקבות נגיף הקורונה הביא לעליה של מקרי האלימות בתוך המשפחה.

חוה אתי עטייה: לפי נתונים שפרסם משרד הרווחה מספר הדיווחים על אלימות במשפחה גדל פי שלושה.

חוה אתי עטייה: כ-7,000 פניות.

חוה אתי עטייה: על סדר היום שימוש באמצעים טכנולוגיים למניעת אלימות.

חוה אתי עטייה: אני מתכבדת להזמין את ח"כ קרן ברק להציג את הצעת החוק.

קרן ברק: לא התכוננתי להציג את הצעת החוק, כי הדיון היום הוא דיון לא על הצעת החוק, אז אני רק אסביר כמה דברים.

קרן ברק: אני עושה הפרדה בין המהות שלשמו התכנס היום הדיון, לבין חוק פרטי שהגשתי אותו כמה וכמה פעמים בכל ימי ההשבעה של הכנסת, אלה החוקים הראשונים שאני מגישה.

קרן ברק: היו לנו בשנה וחצי האחרונות שלוש השבעות, אז בכל יום של השבעה הגשתי מחדש את החוק הזה.

קרן ברק: אתחיל עם הקטע הטכני של החוק ואחרי כן אסביר על המהות שלו.

קרן ברק: החוק למניעת אלימות במשפחה פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא נגדו צו הגנה, הוא נקרא פיקוח אלקטרוני, יש שקוראים לו צימוד אלקטרוני מלשון צמיד, יש שקוראים לו איזוק אלקטרוני כי הם מכנים את הצמיד אזיק, אבל החוק הזה בעצם הוא מהפכה טכנולוגית.

קרן ברק: אנחנו מכירים את העניין של הצימוד האלקטרוני על אסירים שמשתחררים מבתי כלא, וכשאתה נותן להם בתקופת המבחן שלהם, בכל העבירות, יש עליהם איזה שהוא פיקוח אלקטרוני שהמשטרה יכולה לפקח על האסירים המשוחררים.

קרן ברק: אנחנו החלטנו, ואני לא הראשונה – ועוד מעט אסביר את ההיסטוריה של זה – שגם בעבירות של אלימות בתוך המשפחה, לא של אסירים משוחררים בפקודת המעצרים של המשטרה שהיא משחררת אסירים, אלא באלימות בתוך המשפחה, אנחנו ניתן עוד מנגנון הגנה כלפי המשפחות.

קרן ברק: החוק הזה לא כתוב, אני אומרת מראש, אני אדבר בשפה מגדרית של גברים מול נשים וילדים, אבל החוק לא כתוב בשפה מגדרית.

קרן ברק: במקרים קיצוניים בהם הסיפור הוא הפוך, החוק הוא הפוך.

קרן ברק: אבל אנחנו חיים בחברה שבה המקלטים להגנה מפני אלימות הם לנשים וילדים, ורוב האסירים שיושבים בכלא על אלימות במשפחה הם גברים שהיו אלימים כלפי נשים וילדים, לכן אנחנו נדבר בשפה מגדרית.

קרן ברק: בשפה המגדרית שלנו אנחנו אומרים שכרגע הכלים שיש למדינת ישראל להתמודד עם אלימות בתוך המשפחה זה באמת לאסור את התוקף, לשים אותו בכלא, לפעמים זה צווי הרחקה מהמשפחות, אנחנו היום במצב שבו באמצע היום, הבעל הולך לעבודה, לוקחים את הנשים, הילדים הולכים לבית הספר, באות העמותות, לוקחים את הנשים מהבית, את הילדים אוספים מביתה ספר, הם הלכו עם הילקוט לבית הספר.

קרן ברק: לוקחים את הנשים והילדים ומרחיקים אותם למקלטים לנשים מוכות, עם הילדים.

קרן ברק: למה זה באמצע יום עבודה?

קרן ברק: כדי שהבעל יחשוב שהם הלכו כרגיל לבית הספר ולעבודה, או נשארו בבית, שלא יחשוב שיקרה משהו במהלך היום, אז באמצע היום הזה לוקחים אותם, אוספים אותם ומרחיקים אותם למקלטים של הנשים והילדים ושם הנשים והילדים עוברים טיפול, מטפלים בהם, הם מקבלים מקום לחיות בו, הבעל לא יודע היכן הם נמצאים, אבל הם גם עוברים טיפולים ורגשיים מאוד חזקים, מעצימים אותם, מסבירים להם מה זכויותיהם ונותנים להם לחזור להיות מה שהן היו אמורות לפני שכל הטראומה הזאת קרתה לה.

קרן ברק: אנחנו נמצאים בשנת 2020, אנחנו כבר לא בשנות ה-80 וה-90.

קרן ברק: אנחנו בשנת 2020, קיימות טכנולוגיות בעולם, דרך אגב חלקן סטארטאפיות ישראליות, חברות ישראליות שמייצאות את הטכנולוגיה שלהן לכל העולם ובאירופה משתמשים בטכנולוגיה הזאת בהתוויה הזאת, של אלימות בתוך המשפחה, לא לשחרור ממעצרים אלא אלימות בתוך המשפחה.

קרן ברק: מה זה אומר?

קרן ברק: זה אומר שאתה בא ושם לאותו גבר צמיד, לאישה אתה שם מן מכשיר אלקטרוני בתיק, וכל הזמן זה מנטר את המרחק ביניהם.

קרן ברק: זאת אומרת שאם האשה נמצאת בסכנת חיים – החוק שלי אומר שאם הוצא לה צו הגנה יותר מפעם אחת, שופט לא יכול לתת את הצמיד הזה בעבירה הראשונה.

קרן ברק: אם הוצא לה צו הגנה מפניו יותר מפעם אחת או לחלופין הגבר כבר ישב בכלא על עבירות אלימות, זאת אומרת כבר הוכח שיש נגדו עבירות אלימות והוא נענש עליהן או צו הגנה בפעם השניה שהוא כבר מאיים, שמים לו את הצמיד הזה, היא ממשיכה לחיות את חייה עם המכשיר האלקטרוני הזה והיא יכולה להמשיך את החיים שלה, היא יכולה ללכת לחברים, היא יכולה ללכת להורים, היא יכולה ללכת לעבודה, היא יכולה ללכת לקניון, היא יכולה ללכת לים.

קרן ברק: כל הזמן מודדים את המרחק ביניהם ואם רואים שבטעות הוא הגיע גם לקניון, הוא גם התקרב לקנות באותו קניון, יש מערכת התראה שאומרת 'גבירתי תתרחקי מהר מהקניון, הוא מתקרב אלייך' לו אומרים 'תתרחק', ואם לא, שולחים שיטור שיעצור אותו, שלא יתקרב אליה.

קרן ברק: אבל כל אחד מהם ממשיך בחיים שלו ולא צריך להרחיק אותה למקלטים עלומים, היא לא צריכה להיפרד מהחיים שלה, היא יכולה להמשיך עם חייה.

קרן ברק: יש סיפורים של וופא, שנרצחה לפני שבוע, לא מצאו אותו, הוא איננו, הרוצח הארור השפל הזה עוד לא מצאו אותו.

קרן ברק: כל המשפחה שם, לא רק היא, ההורים שלה, המשפחה המורחבת חיו בפחד שהוא יבוא לגמור את העבודה.

קרן ברק: כל המשפחה, הכפר, כולם שם חיים בפחד שאותו אדם רוצח שפל יבוא לגמור את העבודה.

קרן ברק: תחשבי אם היה לו צמיד, היו יודעים איפה הוא.

קרן ברק: גם הרצח היה נמנע וגם עכשיו היינו מוצאים אותו, היינו יודעים איפה הוא.

קרן ברק: זאת אומרת זה מציל חיים ממש.

קרן ברק: החוק הזה מדצמבר 2018 – אנחנו נמצאים עכשיו בדצמבר 2020 – לפני שנתיים, עבר ועדת שרים.

קרן ברק: מי שהגיש אותו היה שר הפנים גלעד ארדן, גם אז היה גל רציחות שלם, ראש הממשלה בנימין נתניהו והשר לבטחון פנים הביאו את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה, זה עבר את ועדת השרים לענייני חקיקה והם דרשו שהחוק הזה יעבור בחקיקת בזק.

קרן ברק: ראש הממשלה מצוטט "חקיקת בזק".

קרן ברק: באותו חודש דצמבר התפזרנו, הלכנו לבחירות, עברה שנה וחצי, ביוני לפני כמעט חצי שנה אני הבאתי את זה שוב פעם לוועדת שרים לענייני חקיקה, זה עבר ועדת שרים לענייני חקיקה ביוני.

קרן ברק: שנה וחצי אחרי חקיקת הבזק כבר לא הייתה, כי מדצמבר זה נתקע, ביוני זה עבר ועדת שרים לענייני חקיקה, ואני אציין פה את שר הרווחה איציק שמולי שתמך ודודי שרים ואלקין ושר האוצר, הבעיה הייתה תקציבית.

קרן ברק: שר האוצר ישראל כץ שם על זה כסף.

קרן ברק: אמר 'אני מתקצב את זה, זה מציל חיים', בוועדת שרים לענייני חקיקה אמר 'אנחנו מתקצבים את זה, החוק הראשון בוועדת שרים אנחנו שמים עליו כסף כי זה אלימות במשפחה'.

קרן ברק: זה היה ביוני.

קרן ברק: במקביל המדינה אמרה 'אנחנו רוצים להגיש הצעה ממשלתית, תחכי קרן'.

קרן ברק: אמרנו 'נחכה חודשיים'.

קרן ברק: החלטת ועדת שרים הייתה לחכות חודשיים.

קרן ברק: חודשיים היו באוגוסט.

קרן ברק: אם תגיע חקיקה בוועדת שרים עד אוגוסט, נחכה לה ונצמיד אותה, אם לא, נתקדם לבד.

קרן ברק: אנחנו נמצאים עכשיו בסוף נובמבר, כמעט חצי שנה אחרי ועדת השרים ההיא, לא התקיימו על זה דיונים, אני מאוד מברכת את זה שהרמת את הכפפה ואת עושה על זה היום דיון, אני רק חושבת שהיום הדיון הוא עקרוני אבל אנחנו חייבים לקדם את החוק הזה.

קרן ברק: זה חוק מציל חיים, אנחנו נמצאים ביום הבין-לאומי למניעת אלימות נגד נשים, זה היום, ה-25 בנובמבר.

קרן ברק: אין בשורה גדולה מזה שאת תצאי בקריאה שמקדמים את החוק הזה וביחד נציל חיים.

חוה אתי עטייה: חייב שהשר לבטחון פנים אוחנה לא הגיע לכאן לדיון.

חוה אתי עטייה: הוא לא הוזמן.

חוה אתי עטייה: חבל מאוד.

קרן ברק: אבל יש מישהו אחר מהמשרד שלו.

ענת כהן שמואל: יש הרבה נציגים מטעמו והם יגיבו.

חוה אתי עטייה: אנחנו צריכים לעצור את התופעה.

חוה אתי עטייה: אוקיי.

חוה אתי עטייה: ח"כ אורלי פרומן בבקשה.

אורלי פרומן: בוקר טוב.

אורלי פרומן: אני מצטרפת לחברתי ח"כ קרן ברק על כל מילה שאמרת.

אורלי פרומן: כל הנושא של השימוש בפיקוח אלקטרוני דו סטרי, הולך ותופס מקום מאוד בולט בדיונים שלנו לאחרונה.

אורלי פרומן: אז קרן, התחלת מ-2018, אני אלך עוד אחורה.

אורלי פרומן: ביוני 2015 הגישה ח"כ דאז עליזה לביא את אותו חוק - - -

קרן ברק: אני יודעת.

קרן ברק: אבל אז גם ועדת שרים - - -

אורלי פרומן: נכון, אז אני אומרת, להיפך, אני עוד הולכת ומחזקת ומחמירה את דברייך.

חוה אתי עטייה: אנחנו לא צריכים להסתכל על מה שהיה.

חוה אתי עטייה: מכאן, כאן ועכשיו, ולהתקדם.

אורלי פרומן: בסדר, אבל חברים, אנחנו לא יכולים להתעלם.

אורלי פרומן: כשנושא כל כך חשוב, כשנושא הולך וחוזר, של עשרים נשים שנרצחו השנה, של מאות נשים שחיות תחת אלימות מתמדת, אלימות במשפחה, זה חלק מאורח החיים שלהם.

אורלי פרומן: של בתים מוגנים לנשים, מפוצצים ואין מקומות להכנס יותר.

אורלי פרומן: זאת אומרת, יש פה תופעה שלא השכלנו כחברה ולא השכילה הממשלה לטפל בה כדי באמת למזער אותה ולהעלים אותה לגמרי.

אורלי פרומן: לכן הצעות החוק שנמצאות על שולחן הממשלה, כל מה שצריך זה לקדם אותן.

אורלי פרומן: עכשיו קראתי אגב שלכבוד יום המאבק באלימות בנשים ועדת השרים לחקיקה כן מתכנסת ותדון בחוקים שקשורים לעניין.

חוה אתי עטייה: מתי היא תתכנס?

אורלי פרומן: עכשיו קראתי.

אורלי פרומן: זאת ידיעה תקשורתית, אז אני מקווה שזה אכן נכון ושהיא לא רק תתכנס אלא גם תקדם את החוקים האלה ואנחנו צריכים מפה לקרוא להם - - -

קרן ברק: אבל החוק הזה עבר ועדת שרים לחקיקה.

קרן ברק: אנחנו לא צריכים, היא כבר עברה.

אורלי פרומן: אבל זה לא זז.

אורלי פרומן: זה לא הגיע, זה לא המשיך.

קרן ברק: זה כן הגיע.

קרן ברק: זה צריך להיות פה.

חוה אתי עטייה: בסדר, אבל צריך כאן להיות ברמה הממשלתית ושיהיו משאבים.

אורלי פרומן: בשורה התחתונה אני אומרת שצריך להגיע להצבעה סופית במליאת הכנסת ולעבור, דרך הוועדה הזו.

חוה אתי עטייה: נעבור לסקירה של הממ"מ.

חוה אתי עטייה: עידו אבגר בבקשה.

עידו אבגר: תודה גבירתי היו"ר.

עידו אבגר: אני אציג רק כמה נתונים ספורים מתוך מסמך עתיר נתונים שהכנו עבור הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי לקראת יום המאבק באלימות כלפי נשים.

עידו אבגר: אז רק כמה נתונים עיקריים.

עידו אבגר: על פי נתוני המשטרה בשנים 2018 ו-2019 נפתחו כ-30,000 תיקים על אלימות כלפי נשים מצד בני זוגן.

עידו אבגר: כ-15,000 תיקים בכל שנה.

עידו אבגר: ב-30,000 התיקים האלה נרשמו קרוב ל-50,000 עבירות, 35% מהם הן עבירות אלימות גופנית, כ-17,000 עבירות.

עידו אבגר: לגבי סטטוס התיקים – 75% מהתיקים שנפתחו בשנים האלה נסגרו נכון ללפני חודשיים, כמעט 80% מהתיקים שנסגרו, נסגרו בגלל היעדר ראיות.

עידו אבגר: זאת הסיבה המובילה לסגירת תיקים.

עידו אבגר: כמה מילים על קצה הרצף של האלימות, רצח נשים.

עידו אבגר: באותן שנתיים 2018, 2019 נרצחו 47 נשים בישראל, 28% מהן, כמעט 30%, 13 נשים נרצחו על ידי בני זוגן, שיעור דומה נרצחו על ידי קרוב משפחה אחר, ו-40%, 19 נשים נרצחו על ידי זר, או שמקרי הרצח טרם פוענחו.

עידו אבגר: בשנת 2020, השנה הנוכחית שטרם הסתיימה, נוספו עוד 22 נשים לרשימה הזאת והנתון הזה למרבה הצער הוא כבר לא מעודכן, הוא משבוע שעבר והוא כבר לא מעודכן ויש לנו מקרה רצח נוסף.

עידו אבגר: לסיום אני אבקש להביא כמה נתונים על עבריינות חוזרת כי זה נושא שהוא רלוונטי במיוחד לדיון פה.

עידו אבגר: לכמחצית החשודים באלימות כלפי בנות זוגם בשנת 2019 נפתח לפחות תיק אחד קודם במשטרה על אלימות כלפי בני זוג.

אוסאמה סעדי: 40%?

עידו אבגר: מחצית כמעט.

עידו אבגר: 49%.

עידו אבגר: לפחות תיק אחד, ל-30% היו שלושה תיקים או יותר, כולל התיק הנוכחי, ל-20% היו ארבעה תיקים או יותר.

עידו אבגר: אלימות במשפחה זה תחום מוכר כתחום של עבריינות חוזרת ופה יש לנו נתונים שבהחלט מראים את זה.

עידו אבגר: גם במקרי הרצח, 1/3 ממקרי הרצח הוגשה בעבר תלונה במשטרה על ידי הנרצחת, אם כי לא בהכרח במועד שסמוך למקרה הרצח.

עידו אבגר: גם מנתוני הרווחה, מחצית הנשים שנרצחו על ידי בן זוג או על ידי בן משפחה אחר היו מוכרות לרווחה.

עידו אבגר: שוב, לא בהכרח בסמוך לרצח ולא בהכרח על רקע של אלימות במשפחה, אבל הן היו מוכרות למערכת.

עידו אבגר: נתון אחרון שאציין שהוא רלוונטי במיוחד לדיון כאן, בכל אחת מהשנים 2018 ו-2019 נפתחו כמעט 600 תיקים בגין הפרה של צווי הגנה שנועדו להגן על נשים מפני אלימות.

עידו אבגר: תודה.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: ח"כ אוסאמה בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב גבירתי היו"ר, חברותיי.

אוסאמה סעדי: באמת כשמדובר בנושא שאנחנו בדיוק היום, זה היום הבין לאומי למאבק באלימות נגד נשים.

אוסאמה סעדי: ה-25 בנובמבר.

אוסאמה סעדי: אתמול ציינו בכנסת, כי זה היה יום שלישי, יום מיוחד, אבל היום זה היום הבין לאומי שבו כל העולם מציין את המאבק.

אוסאמה סעדי: לכן חשוב מאוד לקיים את הדיון הזה.

אוסאמה סעדי: אני עוד פעם מעלה את הרצח האחרון ואת כל הנשים שנרצחו, עשרים במספר מאז תחילת השנה.

קרן ברק: זה צריך להגיד שהחוק שלי צריך להתקדם.

חוה אתי עטייה: כן.

חוה אתי עטייה: אני הבנתי שיש עכשיו, ממש בדקה זו ועדת שרים לענייני חקיקה.

אורלי פרומן: ב-10:45.

קרן ברק: אבל החוק הזה עבר ועדת שרים.

אורלי פרומן: - - - קשורים לעניין ואותו חוק - - -

אוסאמה סעדי: יש עוד כמה חוקים.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שסוף סוף הוועדה תתעשת ובאמת תאשר את החוקים האלה.

אוסאמה סעדי: היום זה עולה במליאה, ושבאמת נוכל לקדם את זה, וגם את החוק שלך קרן שעבר כבר, גם עאידה חברתי הגישה אותה הצעת חוק.

אוסאמה סעדי: אני אתמול דיברתי על ההחלטה של השר לבטחון פנים גלעד ארדן על הקמת יחידה למעקב אחרי גברים אלימים והייתה צריכה להתחיל לפעול בספטמבר השנה ומשום מה זה הוקפא, בוטל - - -

חוה אתי עטייה: תציג שאילתה לשר אוחנה.

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: לא יושם.

אוסאמה סעדי: אז אני לא יודע.

אוסאמה סעדי: אם רוצים רק מאבק בסיסמאות ובצעקות, ו'זה בסדר', אז נעשה את זה.

אוסאמה סעדי: אבל אנחנו רוצים למנוע את הרצח הבא.

אוסאמה סעדי: ומה שחוותה המנוחה, הנרצחת, וופא עבאר, שהיא מהישוב שלי, אני חושב שצריך להקים ועדת בדיקה איך עם כל התמרורים והאזהרות המוקדמות לרווחה, למשטרה, בתי משפט, בתי דין שרעיים, וממש שעה אולי לפני שהרצח, היא מתקשרת למשטרה ואומרת 'אני בסכנת חיים' והוא אומר לה 'אל תלמדי אותי איך אני עובד' ואחרי שעה היא נרצחת, זה צריך להקים ועדת בדיקה בלי קשר.

אוסאמה סעדי: רשות לאומית, דיברנו על 250 מליון שקל, איפה כל זה?

אוסאמה סעדי: אז אם אנחנו נמשיך ונדבר דיבורים וסיסמאות, אבל זה לא ימנע את הרצח הבא.

חוה אתי עטייה: נכון.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: נעבור לדובר הבא, אליעזר רוזנבאום מהמשרד לבטחון פנים, שיתייחס לדבריה של ח"כ קרן ברק וח"כ אורלי פרומן.

חוה אתי עטייה: בבקשה.

אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב.

אליעזר רוזנבאום: אני המשנה למנכ"ל במשרד לבטחון פנים.

אליעזר רוזנבאום: בנושא הצימוד האלקטרוני, המשרד כמובן באמצעות משטרת ישראל פועלים כדי לקדם את הדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו עשינו שני פיילוטים, במהלכם התגלו לנו פערים טכנולוגיים.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו קיימנו לפני שבועיים מפגש עם משרד הפנים הספרדי שמפעיל את הצימוד ב-1,600 ערכות שהוא מפעיל אותן כלפי מאיימים ומאויימים, במשך שלוש שעות הם הציגו בפנינו את הפרויקט, מבחינתם גם להם יש פערים טכנולוגיים.

אליעזר רוזנבאום: בסך הכל יש להם שביעות רצון מהמערכת, יש להם פערים טכנולוגיים אבל הם מגשרים את הפערים האלה באמצעות תפיסת הפעלה.

אליעזר רוזנבאום: כמה דברים, אנחנו למדנו מהם ואנחנו את הדברים שלמדנו מהם כמובן מיישמים, אנחנו משלימים כרגע בימים הקרובים את ה-RFI וה-RFD, ומיד לאחר מכן נפרסם את המכרז.

קרן ברק: מה זה בקרוב, יש לך לוחות זמנים?

אליעזר רוזנבאום: אנחנו בינואר צריכים לפרסם את ההשלמות, מאחר ונכנסו טכנולוגיות נוספות אנחנו עושים השלמה של ה- RFI וה-RFD, ה-RFD זה ההצגה של הטכנולוגיות, זה מתוכנן בינואר.

אליעזר רוזנבאום: לאחר מכן כמובן נפרסם את המכרז.

אליעזר רוזנבאום: בספרד זה חובה, זה לא רשות.

אליעזר רוזנבאום: כלומר אם יש רמת מסוכנות גבוהה, קודם כל ההליך הוא פלילי, בית המשפט מחליט וזה לא נתון לבחירה של הקורבן או של הפוגע, וכך הם עובדים עם הדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: יש להם מוקד אזרחי שמפעיל את המערכת והוא גם מפעיל את כוחות המשטרה ברגע שיש התראה, יש שתי סוגי התראות, שני מעגלים, טווח רחוק יותר וטווח קרוב יותר, למעשה ברגע שיש התראה הם לא מחכים, הם מפעילים כבר את הכוחות ובודקים אם זו התראת שווא או התראת אמת וכמובן מטפלים.

אליעזר רוזנבאום: צריך לזכור בנושא הזה, אמרתי, הצימוד הוא חלק מתפיסה וחלק ממערכת שלמה.

אליעזר רוזנבאום: זה לא עומד בפני עצמו.

אליעזר רוזנבאום: יש גם את כוחות השיטור, יש גם את החקיקה ויש גם את המערכת הטכנולוגית, הצימוד האלקטרוני.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו נעשה את הכל כדי לקדם את הדבר הזה, וגם לנושא של היחידה הייעודית אני מקווה שבימים הקרובים השר יקבל את החלטתו בנושא הזה ונוכל להתקדם גם בנושא היחידה, כמו שיש לנו את יחידת צור, יחידה שתעסוק בהגנה על נשים מאוימות.

קרן ברק: אליעזר יש לי כמה שאלות אליך.

קרן ברק: בעצם אתם כל הזמן בוחנים, אנחנו קיבלנו את נייר העמדה שלכם עכשיו שגם הוא מתייחס בעצם לזה שכמעט שנתיים לא עשיתם RFI, ולא בדקתם את הטכנולוגיות ואז כל העמדות שלכם הם לגבי טכנולוגיות מאד ישנות.

קרן ברק: שאלה ראשונה, לי חשוב לוחות הזמנים, לא מתי השלמות או מתי זה, תן לנו באמת לוחות זמנים, 'אנחנו מוציאים את ה- RFIב- - - ואחרי שנוציא את זה תתקבל החלטה ב- - - ואם באמת התוצאות משביעות רצון אז זה גם ייכנס', ממש לוחות זמנים שנוכל לראות קדימה מתי באמת נוכל להציל את האשה הראשונה ממוות.

קרן ברק: שנוכל לדמיין את העולם הזה שבו נשים באמת ניצלות מרצח.

קרן ברק: זו שאלה אחת.

קרן ברק: דבר שני, דיברת רק על ספרד, כי פשוט זה נוח לכם להתמודד מול ספרד, כי אני יודעת שבהרבה מאוד ממדינות אירופה כבר משתמשים בטכנולוגיה הזאת במתווה של אלימות במשפחה.

קרן ברק: זאת הייתה שאלה שניה, ודבר שלישי, האם אתה מודע לזה שדווקא בישראל יש את הטכנולוגיה.

קרן ברק: הטכנולוגיה היא ישראלית של כמה חברות, זה אפילו לא מונופול, אלא כמה חברות שמתחרות אחת בשניה, וכשיש תחרות אז גם משכללים את היכולות הטכנולוגיות, ואני לא מצליחה להבין אחרי שיש כאלה שיפורים עדיין בעמדת משרד הבט"פ אין טכנולוגיה.

קרן ברק: בסוף זה כתוב שחור על גבי לבן 'אין טכנולוגיה', כשאנחנו יודעים שיש טכנולוגיה וגם משתמשים בה בכל העולם.

קרן ברק: אודה על תשובה לשלושת השאלות.

אליעזר רוזנבאום: ראשית קודם כל אנחנו כן הוצאנו קול קורא, מי שנענה לקול הקורא שלנו שעשינו את הפיילוט זה היה - - - ואיתם עשינו את הניסוי.

אליעזר רוזנבאום: דרך אגב, האזיק שמופעל בשירות בתי הסוהר זה גם של אותה חברה.

אליעזר רוזנבאום: דרך אגב, כל החברות עובדות על אותן טכנולוגיות.

אליעזר רוזנבאום: עכשיו אנחנו מבינים שיש שיפור של טכנולוגיות מסוימות.

אליעזר רוזנבאום: אם יהיה זמן, המדען שלנו גם נמצא בזום, יהיה אפשר להעלות אותו.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו עשינו את הניסוי עם החברה שענתה לנו לפניה ואמרתי, גם לספרדים יש פערים.

אליעזר רוזנבאום: זה לא שרק לנו יש פערים, הם מודעים.

אליעזר רוזנבאום: כשנכנסים למטרו זה לא עובד, כשנכנסים למקומות, קניונים, יש מקומות ששם האזיק לא עובד.

קרן ברק: לצערנו או לשמחתנו אין לנו מטרו.

אליעזר רוזנבאום: אני אומר, במנהרות.

אליעזר רוזנבאום: יש בהחלט מקומות כשאתה נכנס אין - - -

קרן ברק: אנחנו נסתפק ב-99.

קרן ברק: 9 מהמקרים ואם הוא יזדחל דרך מנהרות הביוב ויגיע דרך הארובה לבית, אז כנראה שאולי את המקרה הזה אולי אולי לא נצליח, אבל אם הוא לא יזדחל במנהרות הביוב ויכנס דרך הארובה למעלה, שזה 99.9 מהמקרים, אז נוכל להציל את הנשים.

קרן ברק: אתה מסכים איתי?

אליעזר רוזנבאום: לכן אני אומר שתפיסת ההפעלה היא משלימה לפערים האלה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו לא מתחמקים, אנחנו מודעים לזה, ובתפיסת ההפעלה נצטרך לגשר על אותם תרחישים - - - לגבי הנושא של לוחות זמנים - - -

קרן ברק: החקיקה גם יכולה להשתנות במידה והטכנולוגיה לא זה, לא יהיו - -- אפשר גם לא רק שהטכנולוגיה תהיה מושלמת, גם שהחקיקה תתאים את עצמה למצבי הקיצון שתיארתי הרגע, אם והיה וזה יתנהל כמו מבצע צבאי ובאמת ככה זה - - -אז זה גם אפשרי ולא הבנתי עדיין את לוחות הזמנים.

קרן ברק: אם תוכל בבקשה לדייק אותנו שנוכל להתחיל לחלום על עולם אחר.

אליעזר רוזנבאום: לכן אני אומר עוד פעם, יש תפיסת הפעלה וגם הם מגשרים על זה עם תפיסת הפעלה.

אליעזר רוזנבאום: לגבי הנושא של לוחות זמנים, אין לנו את כל גנט לוח הזמנים עד הסוף, כלומר עד לבחירת זוכה, כרגע.

אליעזר רוזנבאום: המשטרה עובדת על הדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו כפי שאמרתי בינואר עושים את ההשלמות, את ה- RFIואת ה-RFD.

אליעזר רוזנבאום: לגבי הנושא של - - -

חוה אתי עטייה: אנחנו מבקשים להעביר לנו את לוחות הזמנים המדויקים עד שבוע ימים.

אליעזר רוזנבאום: בסדר.

אליעזר רוזנבאום: מאה אחוז.

אליעזר רוזנבאום: אם אתם רוצים המדען שלנו נמצא, אם אתם רוצים עוד מידע על הטכנולוגיה.

ירון קרון: אני אגיד כמה דברים.

ירון קרון: צריך להבין, הטכנולוגיה לא מונעת.

ירון קרון: היא מצמצמת.

ירון קרון: אין פה איזה פתרון קסם שנשים טכנולוגיה כזאת ואחרת ולא יקרה כלום.

ירון קרון: גם בעולם זה מונע, לכן אמר גם אליעזר שצריכה לבוא פעילות משלימה, הן בהיערכות, הן במענה.

ירון קרון: יש בעיות של קליטה גם בארץ, שהוא דיבר על המטרו, מדובר על הרכבת הקלה בירושלים, זה לא קולט בגלל החשמל שיש, יש הרבה מקומות בארץ שבדקנו, אין קליטה, ויש לנו עוד בעיה אחת בארץ, המדינה קטנה.

ירון קרון: המערכת בנויה על זה שאנחנו בודקים את המרחקים בין המאוים למאוימת, אבל אם שניהם גרים באותה עיר באותו אזור ומרכז החיים שלהם קרוב והוא לא מורחק לעיר אחרת, תביאו בחשבון שכנראה זה לא יעזור.

קרן ברק: למה זה לא יעזור.

קרן ברק: זו בדיוק הטכנולוגיה שאמורה למדוד אם הוא מתקרב אליה גם 100 מטר או גם קילומטר, עזוב 100 מטר.

קרן ברק: קילומטר, זה בדיוק הסיפור.

ירון קרון: חברת הכנסת ברק, 100 מטר לא עוזר לנו גם לא קילומטר.

קרן ברק: לא 100 מטר, אל תתפוס אותי, בכוונה תיקנתי את זה אחרי שניה.

קרן ברק: נכון?

ירון קרון: את צודקת.

ירון קרון: אבל קילומטר, את יודעת מה זה לעבור קילומטר?

ירון קרון: זה דקה.

ירון קרון: גם בריצה.

ירון קרון: זאת אומרת אנחנו צריכים כמה קילומטרים כדי שיהיה לנו זמן תגובה והמדינה לא גדולה, לכן צריך להבין - - -

קרן ברק: כמה הוא צריך להיות לפי החוק מהקורבן?

קרן ברק: כמה החוק מתיר לו, עזוב רגע את הצימוד, הרי יש חוק שאומר שאסור לו להתקרב יותר מכך וכך.

קרן ברק: נכון?

קרן ברק: כמה זה החוק היום?

ירון קרון: אני לא יודע, אפשר לשאול את המשטרה.

קרן ברק: אתה לא יודע, אז אתה לא יודע להגיד לי אם הדבר הזה, הרי החוק בכוונה נחקק, אם אתה אומר שהוא ברבע שעה רץ קילומטר, אז כנראה שהוא צריך להתרחק יותר מקילומטר, אז כנראה שהחוק אומר שהוא צריך להיות רחוק 20 קילומטר, אני לא יודעת.

קרן ברק: אבל יש חוק.

קרן ברק: אנחנו אוכפים את החוק הקיים, אנחנו לא ממציאים אותו מחדש.

חוה אתי עטייה: בואו נשמע את היועצת המשפטית לגבי הסוגיה.

ענת מימון: לא, אני רק אומרת שבית המשפט שהוא נותן צו הגנה קובע ולכן אם הטכנולוגיה צריכה מרחק כזה או אחר זה לא משהו שצריך למנוע את השימוש אלא מגדירים אותו בחקיקה.

ענת מימון: אנחנו נקבע שזה ייקבע על ידי בית המשפט בהתאם לנסיבות, בהתאם למקום המגורים, בהתאם למסוכנות.

קרן ברק: שמעת את היועצת המשפטית?

ירון קרון: כן.

ירון קרון: אבל אני אומר, זה עדיין לא מונע, זה מצמצם.

ירון קרון: חשוב לי שתבינו את ההבדל.

ירון קרון: גם כשבדקנו בספרד, בדקנו באירופה, לא כל המדינות משתמשות אבל מדינות שכן משתמשות בטכנולוגיה הזאת, לא המשטרה מפעילה את זה.

ירון קרון: אמרנו, בספרד זה חברה אזרחית, כמעט ולא מצאנו, למעט אולי מחוז אחד באוסטרליה שזה מופעל על ידי המשטרה, מהסיבה היא שהרבה פעמים יש התראות שווא, יש פעילות שמעוניינים להיפגש, ברוב המקרים בין אם זה לראות את הילדים, הוא בא הביתה לקחת ציוד, הם בתהליכי גירושין, לכן צריך להבין זה לא מאה אחוז.

קרן ברק: אבל החוק לא חל על כאלה מקרים.

קרן ברק: החוק חל רק כשבית משפט מוציא צו הגנה שאסור לו להתקרב.

קרן ברק: אני לא מצליחה להבין אותך.

קרן ברק: אתה מדבר כאילו אנחנו לא מבינים על מה אנחנו מדברים ויושבת פה חבורת מפגרים.

קרן ברק: רק כשהוא הופך להיות מסוכן שמים את זה עליו.

קרן ברק: זה חלופה לזה שירחיקו את הקורבן מאות קילומטרים מהבית שלה ואת הילדים שלה מהחיים שלה.

קרן ברק: זה המקרים.

קרן ברק: זה לא עכשיו כל אדם שבהליך גירושין שמים עליו אזיק, זה במקרה קיצון שבית המשפט קבע את זה.

ירון קרון: לא ממש לא.

ירון קרון: הוא לא נועד להרחיק את הקורבן, הוא נועד להרחיק את המאיים.

קרן ברק: הוא נועד להרחיק את המאיים שכבר הורשע בעבירות אלימות, שכבר הורשע וריצה, או לחילופין שזה כבר הפעם השניה שמוצא נגדו צו הגנה שהוא הפר.

קרן ברק: זה לא מרחיק אדם שבא לפגוש את הילדים.

קרן ברק: זה לא שם.

קרן ברק: לא יתנו צו הרחקה לאבא שרוצה לפגוש את הילדים שלו, זה לא יקרה.

חוה אתי עטייה: ח"כ קרן ברק, אנחנו מגיעים לזמן מליאה.

חוה אתי עטייה: נמשיך את הדו שיח ב- - -

קרן ברק: לא אבל הם - - -

חוה אתי עטייה: יש לנו עוד 10 דקות.

חוה אתי עטייה: ח"כ יאסין עדיין לא דיברה.

קרן ברק: אוקיי.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: רשות הדיבור לח"כ יאסין.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולן ולכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אכן היום בעולם מציינים את היום הבין-לאומי למאבק באלימות נגד נשים ולצערנו הרב האלימות חוגגת ושוררת כמעט בכל מקום בעולם נגד נשים באופן ספציפי, ואם אנחנו נדבר על המצב שלנו כאן בתוך מדינת ישראל, היינו עדים השנה לרצח של עשרים נשים מתחילת השנה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו ראינו את העליה הנוראית בגל האלימות נגד נשים, במיוחד בתוך הבתים בתקופת משבר הקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו ראינו את המחדל שכל פעם חוזר על עצמו של הרשויות הרלוונטיות שצריכות לקחת את היוזמה ולטפל בנושאים ולמנוע את הרצח הבא.

אימאן ח'טיב יאסין: בעקבות הרצח שהיה לפני שבוע, עשרה ימים בעיר עראבה נרצחה אישה בשם וופא, אמא לחמישה ילדים, שכל חטאה היה שהיא רצתה לשמור על חייה, ועל חיי הילדים שלה ולאפשר להם חיים נורמליים כמה שאפשר, גם בצל עוני, גם בצל אלימות מתמשכת ובכל זאת בדרך מבית הדין היא נרצחה כאילו, אני ממש המומה מהסיטואציה.

אימאן ח'טיב יאסין: בן אדם שהיה בבית כלא על אלימות כמה פעמים, שיש כלפיו אלפי צווי הגנה שבבית המשפט היה דיון מכריע לגבי החזקה של הבנות, בכל זאת אף אחד לא טרח לתת לה הגנה, שחררו אותם ביחד לבד במרחק של כמה מאות מטרים מבית המשפט ומהבית שלה הוא פגע בה קודם כל ברכב שלה ואחר כך סיים את החיים שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: מהמקום הזה אני אתמול הצעתי, היום אני מגישה במערכת את הצעת החוק וופא שמדברת על הקמת מנגנון שמחייב לתת הערכה, דין וחשבון במהירות המקסימלית עם הוראות וקריטריונים ברורים כדי להפסיק את הסאגה הזאת, את הטראומה הזאת, את הטרגדיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר להמשיך ככה.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר להמשיך לדבר על הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה באמת מעל ומעבר - - -

חוה אתי עטייה: תודה רבה על דברייך שנאמרו מעומק הלב.

חוה אתי עטייה: ניתן לדוברת הבאה גב' ניצן קיש, סקירה על חידושים טכנולוגיים מטעם פורום מיכל סלע ז"ל.

ניצן קיש: שלום לכולם.

ניצן קיש: אני מומחית בהדפסת תלת ממד, מתעסקת בתחומי העסקים, החדשנות והטכנולוגיה כבר הרבה זמן.

ניצן קיש: מעל לכל אני נשואה למתי ואמא של עברי היום הוא בן שנה וחודשיים, וכשעברי עשה את הצעדים הראשונים שלו לא יכולתי שלא להתעצב ולחשוב על מיכל סלה ז"ל, שלא זוכה לראות את הצעדים הראשונים של הבת שלה.

ניצן קיש: כשלילי אחותה, לילי בן עמי הקימה את פורום מיכל סלה ביחד עם - - - הם הקימו גם את האקסלרטור ועוד לפני זה במאי, את האירוע הראשון שמדבר על מציאת פתרונות טכנולוגיים למניעת אלימות נגד נשים, אז כמובן שהייתי שם.

ניצן קיש: פורום מיכל סלה הוקם כדי להגיע לאפס נרצחות בשנה, בעזרת פתרונות טכנולוגיים ושיח מעשי.

ניצן קיש: כלומר אנחנו סטארטאפים אמיתיים שמוצאים פתרונות מעשיים גם לזיהוי גם למניעה, גם למתן פתרון פרקטי בפועל במקרי אלימות ועוד יותר מזה אנחנו חותרים להגיע לזיהוי מוקדם.

ניצן קיש: האנשים המדהימים של פורום מיכל סלה עושים הכל בהתנדבות, אנחנו גם סיימנו עכשיו אקסלרטור שנעשה בשיתוף עם עמותת 8200 אימפקט ועם המכללה למינהל ונרתמו מאות אנשים שתרמו את זמנם, מרצם וכוחם בשביל הדבר הזה.

ניצן קיש: הייתי מאוד רוצה שנדבר בפרקטיות של הדבר.

ניצן קיש: נוריד את הכעסים שלנו לדברים מעשיים.

ניצן קיש: וכאן נכנס המיזם שלי.

ניצן קיש: המיזם שלי הוא ה'וונדר ג'ול', ה'וונדר ג'ול' הם תכשיטים אפנתיים, חכמים, מעוצבים שבתוכם יהיו טכנולוגיות חכמות הכי מתקדמות שיש שיוכלו לזהות בזמן אמת מצוקה.

ניצן קיש: להתריע, גם לרשויות, גם לאנשי הקשר וגם לקהילה.

ניצן קיש: אחד הדברים הכי חזקים שראינו עכשיו זה שהקהילה מסוגלת לבוא, לקום, לעזור בזמן אמת, לעזוב את הכל, לבוא ולעזור אם הם רק היו יודעים על זה.

ניצן קיש: האקססוריז יוכלו לזהות את זה, לדווח על זה, לקרוא לנו.

ניצן קיש: הם גם יוכלו בזמן אמת לתעד, להקליט, הם יוכלו לשמור את הראיות ששמענו כבר לא פעם ולא פעמיים שזו אחת הבעיות הגדולות בהמשך שרשרת הטפול, אפשר יהיה לתעד את הדברים, אפשר יהיה להפעיל אזעקה, כלומר יש כאן כמה מעגלי התאמה שקורים בזמן אמת.

ניצן קיש: ה'וונדר ג'ול' ועצם העובדה שאנחנו משלבים גם את הטכנולוגיה הכי טובה שיש לצד הדפסת תלת ממד, AI, IOT, ביג דאטה, כלומר אנחנו רותמים את כל הסטארטאפ ניישן למטרה הזו, אנחנו גם רותמים את העניין העיצובי.

ניצן קיש: כל אחת ואחד אוהבים דברים אחרים.

ניצן קיש: המטרה היא להטמיע את הדברים ביום-יום.

ניצן קיש: אנחנו נישא את זה על עצמנו, אנחנו נענוד את הדברים כי זה משתלב לנו בלייף סטייל ובזהות שלנו ואנחנו רוצים ורוצות לבוא ולעזור אחד ואחת לשניה, שזו הקהילה, ה-wonder community החזקה שלנו והעיצובים, הקהילה.

ניצן קיש: אנחנו פועלים במרץ על מנת להגיע לזה.

ניצן קיש: כאן כולכם נכנסים.

ניצן קיש: גם האנשים שבבית, גם אתם.

ניצן קיש: אנחנו זקוקים למשאבים מכל מיני סוגים.

ניצן קיש: כבר היום אנחנו יודעים שקיימים הרבה משאבים, פורום מיכל סלה עד עכשיו עשה את הכל בהתנדבות וגם אנחנו ואנחנו זקוקים למשאבים.

ניצן קיש: דיברנו קודם על לוחות זמנים, עם המשאבים הנכונים אנחנו יכולים להגיע לדברים גם תוך חצי שנה ושמונה חודשים.

ניצן קיש: כלומר אנחנו מדברים על לוחות זמנים קצרים עם המשאבים המתאימים.

ניצן קיש: אני קוראת לכולכם להירתם לזה.

ניצן קיש: כי המועד של הדברים הוא לא עכשיו, אנחנו לא נוכל לעזור לא למאיה ולא למיכל לצערי הרב, אבל אנחנו נוכל מאוד בקרוב לעזור לקורבנות הבאים ואנחנו נוכל להוריד את השיח לפרקטיות, למעשיות.

ניצן קיש: אני קוראת לכם להצטרף עכשיו ל-wonder revolution, למהפכה שקורית עכשיו.

ניצן קיש: אני אסיים כמו שלילי מסיימת, 'יהי זכרך מהפכה'.

חוה אתי עטייה: יישר כח על הפעילות המבורכת שלכם.

חוה אתי עטייה: לסיכום, לעניין הצעת החוק, אעביר את מה ששמענו כאן היום ליו"ר הוועדה על מנת שיחליט איך מתקדמים עם הצעת החוק.

חוה אתי עטייה: אבקש לקבל בכתב לוחות זמנים מהבט"פ לענין סטטוס ההיערכות והתקדמות עם המערכת.

חוה אתי עטייה: אני מודה לפורום מיכל סלה ז"ל על הפעילות החשובה שלכן במאבק נגד אלימות ובחדשנות שאתן מביאות, מי ייתן שנמנע את הרצח הבא ונעזור לקורבנות רבים.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.