ועדת החוץ והביטחון, כנסת 23, פרוטוקול מספר 65, 2020-11-24 10:25

אורנה ברביבאי: בוקר טוב.

אורנה ברביבאי: הדיון הקודם, על אף חשיבותו הרבה, גלש ואנחנו רוצים לצמצם פערים.

אורנה ברביבאי: הדיון הוא דיו מהיר לבקשתו של חבר הכנסת אלעזר שטרן שביקש לדון בדרכי הסיוע לחיילים משוחררים במיוחד על רקע תקופת הקורונה וכל המשברים הכלכליים הנלווים לכך, ואולי מעבר למשברים הכלכליים.

אורנה ברביבאי: ראיתי שיש לנו חברים רבים ב-זום ולכן אני אצמצם את ההתייחסויות.

אורנה ברביבאי: מי שידבר, יהיה תת אלוף מישל ינקו ראש מטה אגף כוח אדם שיקיף או יכלול בהתייחסויות שלו גם את ההיבט המקצועי.

אורנה ברביבאי: תדבר רונית אסא, סגן ראש אגף חיילים משוחררים.

אורנה ברביבאי: הילה סופרמן הרניק מנהלת הפיתוח המקצועי של משרד הרווחה ואם נידרש גם להתייחסות של משרד המשפטים, נגיע גם אליו.

אורנה ברביבאי: נתחיל בדבריו של חבר הכנסת אלעזר שטרן.

אורנה ברביבאי: הדיון הוא דיון פתוח.

אלעזר שטרן: שלום גברתי.

אלעזר שטרן: מדינת ישראל נמצאת במשבר בעיקר סביב תעסוקה או ליתר דיוק אבטלה ומוצאת פתרונות לאוכלוסיות שלמות.

אלעזר שטרן: רק אתמול בבניין הזה אושר בוועדת הרווחה שמשרתים חרדים בשירות לאומי אזרחי שהמקום נסגר, מקבלים מענק של אלפי שקלים.

אלעזר שטרן: היחידים שאנחנו כרגיל זורקים הצידה לצערי הרב, אלה חיילי צה"ל.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, חייל צה"ל שמשתחרר מצה"ל בזמנים כאלה מתקשה למצוא עבודה שלפני כן יכול היה למצוא אותה.

אלעזר שטרן: אני הגשתי את הבקשה הזאת, אדוני מנהל הוועדה ואני מוחה על כך, לפני ארבעה חודשים.

שמואל לטקו: נכון.

אלעזר שטרן: אני לא יודע מה זה אומר על הוועדה.

אלעזר שטרן: אני בטוח שהנושא הוא חשוב ואני לא מבין למה לקח ארבעה חודשים לדיון.

אלעזר שטרן: חייל ממוצע הרי לא מתחיל לעבוד למוחרת השחרור, אז אל תיתן לו דמי אבטלה מיום למוחרת השחרור אלא תן לו את זה שלושה חודשים לאחר מכן כי אז חלקים גדולים כן מתחילים לעבוד במיוחד שאתה יודע שאת הכספים האלה אתה נותן להרבה אחרים.

אלעזר שטרן: אני הגשתי הצעת חוק ברוח הדברים האלה אחרי שלא התקיים כאן דיון.

אלעזר שטרן: אני חושב שגם ועדת החוץ והביטחון צריכה למנוע את האפליה הקשה הזאת כלפי חיילי צה"ל.

אלעזר שטרן: מדינת ישראל דואגת לכל כך הרבה אוכלוסיות, וטוב שכך ועיני לא צרה, לא יכול להיות שלחיילים המשוחררים אנחנו לא נדאג ונזרוק אותם בשולי הדרך.

אלעזר שטרן: במשפט אחרון אומר שוב.

אלעזר שטרן: הבניין הזה אתמול ידע לדאוג לחרדים שלא מוצאים עבודה, שעושים שירות אזרחי לאומי וטוב שהוא עשה כי צריך לדאוג להם אבל באותו זמן לדוגמה חיילים חרדים או שיש להם היתר עבודה פרטי או שהשתחררו ועכשיו לא מוצאים עבודה והם לא מקבלים כלום.

אלעזר שטרן: זאת מציאות שאסור לנו להשלים אתה.

אלעזר שטרן: תודה.

אורנה ברביבאי: תודה.

אורנה ברביבאי: אנחנו נעבור לתת-אלוף מישל ינקו, ראש מטה אגף כוח אדם.

אורנה ברביבאי: נשמח אם תתייחס במילה לנושא הפרט היום כפי שאתה רואה אותו בצבא בהקשר של הקורונה, הפערים, הקושי, המורכבות והאופן שבו צה"ל מתמודד במהלך שירות והדרך שבה אתה רואה את הצרכים לתת לחיילים עם השחרור שלהם.

מישל ינקו: בוקר טוב.

מישל ינקו: זה בהחלט דיון משמעותי וחשוב עבורנו במסגרת המאמצים שאנחנו מקיימים.

מישל ינקו: צריך להגיד שמתחילת הקורונה החוויה שאנחנו חווים בטיפול במשרתי החובה, בדגש על האוכלוסיות המיוחדות אבל לא רק, הולך ומתעצם.

מישל ינקו: אני מתאר לעצמי שבטח בפורום המשמעותי הזה לא צריך להרחיב.

מישל ינקו: אתה פוגש בעצם את התופעות שפוגשות את הקושי לאוכלוסייה האזרחית ובמחזורי הגיוס האחרונים אנחנו רואים הרבה פניות של חיילים שנדרשים לסיוע כלכלי לאו דווקא אוכלוסיות שהן אוכלוסיות מוכרות.

מישל ינקו: הרבה יותר באזורים כפי שהוגדרו בעבר כאזורים אפורים ואני יכול להגיד שסדר גודל – אם אני מסתכל על תקופה מקבילה לפני הקורונה – אנחנו רואים הרחבה בבקשות בסדר גודל של 25 אחוזים ועלייה בהיקף הסיוע שאנחנו נדרשים לתת לאוכלוסיות ייחודיות שחלקן בזכאות לתשלומי משפחה לאור מצב משפחתי לא פשוט.

מישל ינקו: אני אומר את זה כאן כי גם אנחנו בצה"ל כרגע – ואני משייך את הדברים לתקופת השירות – עושים כל מה שאפשר ומפנים את כל המשאבים הנדרשים כדי כן לקיים את המאמץ הזה שמאפשר לחיילי החובה שלנו, במסגרת השירות הצבאי, לקבל את הסיוע המקסימלי שאנחנו יודעים לתת.

מישל ינקו: זה בא לידי ביטוי במענקים ייחודיים, זה בא לידי ביטוי ביכולת שלנו בסיוע לחיילים בודדים, אפילו להשאיר בתקופות החגים חיילים בשירות סדיר נוסף שהביעו רצון להישאר יחד אתם באזורים מוכרים, באזורים שיש בהם יכולת ללון ומפקדים שמטפלים בהם.

מישל ינקו: אני אור את זה כאן כי אנחנו אל מול ההתפתחות הזאת כרגע עושים מאמץ מאוד משמעותי, אם זה בחלוקת תווי מזון בהיקפים גדולים, אם זה במענקים ייחודיים ובעיקר יכולת להפנות משאבים לטובת חיילי החובה במסגרת השירות הצבאי שלהם.

מישל ינקו: צריך להבין שלמעט האוכלוסיות הייחודיות שהם חיילים בודדים, ביום שבו משתחררים מצה"ל המפגש עם החיים האזרחיים בסופו של יום הופך להיות הרבה יותר מאתגר.

מישל ינקו: בחיילים הבודדים אנחנו ממשיכים את הטיפול לפחות בחצי השנה לאחר השחרור שלהם.

מישל ינקו: במסגרת השחרור אנחנו מקיימים הרבה מאוד הכנה לאזרחות גם בהיבטי מקצוע לחיים, גם בהיבטים של היכולת לייצר השכלה.

מישל ינקו: אני חושב שאחד המדדים המשמעותיים ביותר שבאים לידי ביטוי את המגמה, תסתכלו על תוכנית פנים ללימודים.

מישל ינקו: בשנה לפני הקורונה, היקף המצטרפים לתוכנית פנים ללימודים היה בסדר גודל של 5,000 חיילים שהצטרפו.

מישל ינקו: השנה, עד היום, אנחנו עם היקף של 13,000 חיילים שמבקשים להיות חלק מהתוכנית הזאת.

מישל ינקו: זה אומר שההיקפים האלה מצביעים באמת על היכולת לחפש כל פתרון אפשרי לרצף תעסוקתי או לרצף של לימודים מיד בסיום השירות הצבאי.

מישל ינקו: אני מתאר לעצמי שחימ"ש יפרטו יותר לגבי מסגרת השחרור והיציאה מצה"ל והזכויות של אותם חיילים משוחררים.

מישל ינקו: אם אני מסכם אם נידרש בעתיד, אנחנו בהחלט ערים לאתגרים האלה.

מישל ינקו: אנחנו מרגישים את השוני ואת העוצמות והצורך שלנו לסייע יותר לחיילי החובה במסגרת השירות הצבאי שלהם ובהחלט מבינים שזה חלק מהאחריות שיש לנו כלפי אלו שמחליטים להגיע לשירות משמעותי עבור המדינה ויש חשיבות גם לייצר להם את האופק מיד אחרי השירות הצבאי.

אורנה ברביבאי: אני אשמח אם תענה בקצרה על הפערים כפי שאתה רואה אותם היום, לא רק באופן שבו אתם מלווים אלא איזה פערים יש לכם ומה הסיבות.

אורנה ברביבאי: הדבר הנוסף הוא מה אתם חושבים שהמדינה בממשק של צבא-חברה עם השחרור של החייל צריכה לעשות למען אותם חיילים משתחררים.

מישל ינקו: שוב, בהחלט נתקלים בהרבה מאוד בקשות של חיילי חובה בהיקפים הרבה יותר גדולים מכפי שהכרנו.

מישל ינקו: אני לא אפרט כאן מספרים.

מישל ינקו: אני יכול להגיד שזה עלה בעשרות אחוזים בהיקף הסיוע המתבקש היום לחיילים אל מול שנה רגילה שגם בה התמודדנו עם אוכלוסיות מתקשות.

מישל ינקו: אנחנו מרגישים את זה.

מישל ינקו: אנחנו מפנים הרבה יותר כלים היום לתת את המענה תוך כדי השירות הצבאי עם הרבה מאוד פעילות.

מישל ינקו: שוב אני אומר שהאחריות שלנו כצה"ל והאפשרויות שלנו מתוחמות בעיקר לשירות הצבאי שלהם כחיילים מן המניין.

מישל ינקו: בהסתכלות קדימה, בהחלט כשהחיילים היום יוצאים מהשירות הצבאי, יש חשיבות שלנו כמדינה תחת ההוקרה הזאת, בטח לחיילים לוחמים, אבל לא רק, לאפשר יכולת להתקיים בצורה מכובדת ביום שאחרי.

מישל ינקו: באמת חשוב שנכון שמי שיפרט כאן אל מול המאמצים האלה, זה אגף חיילים משוחררים.

אורנה ברביבאי: אני תכף עוברת אליה.

אורנה ברביבאי: אתה יכול לומר מילה על נושא שכר הדירה שפורסם השבוע לחיילים בודדים?

מישל ינקו: זאת זכאות שהם מקבלים כחלק מהיכולת שלהם לצאת במסגרת שער היציאה במסגרת חיימ"ש.

מישל ינקו: יחד עם זאת אנחנו מבינים שזה אירוע שחייב להיות מטופל כי יש פגיעה משמעותית בחיילים שמשתחררים, באוכלוסיות האלה.

אורנה ברביבאי: תודה לך.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להפנות את השאלה לרונית אסא, סגן ראש אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון.

רונית אסא: שלום לכולם.

רונית אסא: אני אפרט את דרכי הסיוע לחיילים משוחררים.

רונית אסא: אני אציין שהתקופה היא אחרת, תקופת משבר לכולנו ובהחלט זה משפיע גם על האוכלוסייה בה אנחנו עוסקים, החיילים המשוחררים.

רונית אסא: אני אדבר על ארבע אשכולות.

רונית אסא: אני אתחיל מהנושא של מענקי סיוע.

רונית אסא: גם שלחנו לכם שקפים.

רונית אסא: מענקי דיור קורונה שבעצם האגף טיפל ונתן מענקים לשלוש פעימות בסך 4,000 שקלים ל-2,100 חיילים משוחררים בודדים זכאי שכר דירה.

רונית אסא: באוכלוסייה החדשה, פעימה שלישית – 550 משוחררים נוספים.

רונית אסא: מענק נוסף שניתן בסך 500 שקלים למשוחררי 2020 – 31 מיליון שקלים לכלל משתחררים בשנה זו לרבות מסיימי שירות לאומי ואזרחי.

רונית אסא: אני אציין שאנחנו שילמנו מה שנקרא עד עכשיו ועדיין צריכים להשלים את התשלום עבור משוחררי דצמבר.

רונית אסא: מבחינת הפיקדון.

רונית אסא: פיקדון קורונה.

רונית אסא: נעשה שינוי מתוך הראייה שאנשים באמת נכנסו לתקופה של משבר.

רונית אסא: עד כה ההפקדות היו לשש מטרות אבל מאז הקורונה אנחנו מאפשרים לקחת את הפיקדון לכל מטרה.

רונית אסא: לא צריך להגביל את החייל המשוחרר לקחת רק למטרות שהוגדרו על פי החוק.

רונית אסא: מה שנקבע זה 11,000 למשוחררים ב-18 החודשים האחרונים, 7,500 לוותיקים שזה עד חמש שנים מהשחרור.

רונית אסא: כאשר אנחנו מנתחים את הנתונים ניתן לראות שהמשיכות הן לא גבוהות.

רונית אסא: אנחנו מדברים על משהו כמו 30 אחוזים ביצוע בלבד.

רונית אסא: זה מצביע שהרבה חיילים משוחררים לא מממשים ובאמת שומרים את הכסף למטרות של לימודים, הכשרות ומטרות אחרות.

רונית אסא: דבר נוסף שנעשה, זה פיקדון מפוצל.

רונית אסא: היום החיילים המשוחררים לא נדרשים ללכת לבנקים כמו שהיה במשך שנים מאוד רבות.

רונית אסא: אפשר דרך האתר ובלחיצת קליק לקבל את המענק.

רונית אסא: אחוזים מאוד בודדים נדרשים להגיע ולממש את זה באמצעות בנק הדואר.

רונית אסא: אנחנו רואים – כפי שאמר מישל ינקו – בנושא של מועמדים ללימודים את הגידול.

רונית אסא: הרבה מאוד חיילים משוחררים, היום כבר אין את הטיולים לחוץ לארץ ויותר נשארים בארץ.

רונית אסא: אנחנו רואים שיותר ויותר פונים למסלול של הלימודים ויש לנו עלייה.

רונית אסא: אנחנו כבר מתקרבים ל-14,000 נרשמים נכון לימים אלה.

רונית אסא: הכשרות מקצועיות, זה אשכול נוסף.

רונית אסא: יש לנו גם את ההכשרות המקצועיות שנעשות באמצעות שער היציאה, שזה כמובן בשיתוף צה"ל.

רונית אסא: יש לנו פרויקטים של חממה, לוחמים להייטק וכדומה וזה בשלב של לקראת השחרור.

רונית אסא: ויש הכשרות מקצועיות במסגרת מכרז שנותנים לכלל החיילים המשוחררים בתקופת השחרור וכמובן זה תקף גם לאוכלוסיות ייחודיות, אם זה פיתוח תוכנה ללוחמים, קריירה וכמובן כל מה שנקרא הכשרה בקצה שיש לה השמה.

רונית אסא: אשכול אחרון ונוסף הוא כל ההתאמה שלנו וההנגשה של המידע.

רונית אסא: בעצם עשינו מהפכה.

רונית אסא: אם היה שם מה שנקרא לעשות התאמות בלוחות זמנים אחרים, בעצם עבודה אחרת.

רונית אסא: במקום ייעוצים, להפוך לייעוצים טלפוניים, לעשות הרצאות ב-זום, לעשות כנסים, לעשות פייס-לייק, בעצם אנשים תוך כדי הרצאות בפייסבוק מקבלים תובנות על זכויות והם יכולים תוך כדי לשאול שאלות.

רונית אסא: הרבה פרסומים, צמצום של העברת טפסים, יותר עבודה מרחוק, תגבור מוקד חיילים משוחררים מאחר ויש גידול מאוד מאוד משמעותי במספר הפונים.

רונית אסא: עשינו גם שיתוף פעולה עם ביטוח לאומי מבחינת הנגשת מידע להבטחת הכנסה באמצעות SMS ששלחנו, הנגשת מידע באמצעות רכזים במרכזי הצעירים ועוד הרבה מאוד צמצומים ופעילויות שאנחנו יכולים להרחיב עליהם הרבה, מבחינת כל ההנגשה בדיגיטל ומהפכה במישור הזה.

אורנה ברביבאי: אני רוצה בבקשה לשאול אותך לגבי הפער.

אורנה ברביבאי: אנחנו למדים, כמי שמבינים חשיבות של מדיניות וקבלת החלטות מערכתיות, את הפער בסוף, בקצה, לחייל שהשתחרר ואין לו עורף משפחתי או שיש לו והמשפחה חסרה בעצמה בעקבות כל המציאות הכלכלית של הקורונה.

אורנה ברביבאי: האם יש מענה מיוחד למענקים ספציפיים, לדרך טיפול ייחודית בחייל בקצה שהשתחרר ושאין לו לאן ללכת?

אורנה ברביבאי: האם אתם נותנים מענה ייחודי גם לצרכים מיוחדים בזמן אמת?

רונית אסא: בעיקרון ההטבות שאנחנו נותנים, אם זה ניתן על פי חוק, כמו שציינתי ייתנו את המענקים לבודדים בתקופה של הקורונה.

אורנה ברביבאי: אין מענה.

רונית אסא: בנושא של שאר הדברים, באמת יש הרבה פעילות בנושא הזה.

רונית אסא: בנוסף המחוזות עשו פעולות יזומות של יצירת קשר גם עם האוכלוסיות של הבודדים, למפות ולנתב ולעמוד אתם בקשר.

אורנה ברביבאי: מה תקציב האגף לחיילים משוחררים לשנה?

אורנה ברביבאי: אני לא עושה לך בוחן פתע אבל אני רוצה להגיד לך הרבה מאוד.

אורנה ברביבאי: מאות מיליונים, לפחות מיליארד שקלים להבנתי, אם אני זוכרת נכון את המספרים מלפני הרבה שנים.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שכדאי שתקיימו חשיבה על הקצאת קופה ייחודית.

אורנה ברביבאי: את אומרת שהחוק צריך להגדיר, אז אם צריך, אנחנו כאן בבית המחוקקים.

אורנה ברביבאי: חבר הכנסת שטרן בוודאי ירצה להוביל את זה בעקבות הדיון הזה.

אורנה ברביבאי: לקדם חקיקה שמסייעת להגדיר מענה ייחודי מותאם צורך כאיזו קרן ייחודית.

אורנה ברביבאי: הקורונה היא לא עוד אירוע, היא מוציאה אנשים מהבתים, היא פוגעת בפרנסה, היא פוגעת ברווחה והיא יכולה להביא חלילה לתופעות מאוד מאוד לא טובות ולא בריאות דווקא למי שמתגייס ועושה שירות כזה או אחר, וזה בכלל לא משנה.

אורנה ברביבאי: המדינה צריכה ללוות ולסייע עד שהיא מעמידה את החייל או את החיילת על הרגליים.

אורנה ברביבאי: אנחנו מקבלים כאן פניות פרטניות כאלה ואחרות.

אורנה ברביבאי: אני מאמינה לכל מילה שאת אומרת על מדיניות אבל כשאת מסתכלת על אדם אחד שהוא עולם ומלואו ואת רואה את הפער הכול כך גדול בין מה אנחנו מצהירים למה שמגיע בקצה, אני מציעה שתקיימו חשיבה על יכולת לנהל קרן ייחודית שנותנת מענה לבעיות הייחודיות בתקופת הקורונה.

רונית אסא: נמצא כאן היועץ המשפטי שיכול לפרט למרות שהוא לא היה בסדר הדוברים.

רונית אסא: האגף עובד עם קרן.

רונית אסא: יש קרן.

אורנה ברביבאי: כן, אני מכירה.

אורנה ברביבאי: אני רק אומרת שהקורונה מחייבת התייחסות.

רונית אסא: יש תקציב מיועד על פי חוק לנושא של הכשרות ולימודים.

רונית אסא: הנושא של שכר הדירה, כפי שהועלה, אנחנו מטפלים במלוא המרץ כדי לתת מענה כי זה משהו שבאמת אמורים לקבל על פי חוק ואנחנו פועלים מול משרד האוצר באופן מאוד נמרץ כדי לטפל בפער הזה ולסגור אותו בהקדם.

אורנה ברביבאי: אנחנו מצפים שהנושא הזה יקבל מענה מיידי.

אורנה ברביבאי: בסוף קורת גג היא קורת גג היא קורת גג.

אלעזר שטרן: אורנה, אני מסכים עם כל מה שאת אומרת חוץ מדבר אחד.

אלעזר שטרן: לא צריך להטיל את זה על מערכת הביטחון.

אלעזר שטרן: תשלומי המדינה למובטלים בכל מקום, כולל מה שאמרתי לך אתמול, על אזרחים משוחררים, לא הטילו את זה על מערכת הביטחון.

אורנה ברביבאי: נדרשת חקיקה.

אלעזר שטרן: שתהיה חקיקה.

אורנה ברביבאי: בסדר גמור.

אורנה ברביבאי: זה מה שאני אומרת.

אורנה ברביבאי: אני מדברת גם על עצמנו.

אלעזר שטרן: את אומרת את זה למערכת הביטחון.

אלעזר שטרן: הלוואי והם היו יכולים.

אלעזר שטרן: אני אומר שכאשר אנחנו מטילים את זה על מערכת הביטחון, אנחנו נותנים פטור לביטוח הלאומי ולמשרד האוצר, לא משנה למי.

אלעזר שטרן: בהקשר הזה החיילים המשוחררים הם בוודאי אתגר של המדינה לא פחות מהרבה מובטלים אחרים.

אלעזר שטרן: לכן אני חושב שזה נכון, הצבא צריך להרים את הדגל הזה, אבל שזה לא ייפול חס וחלילה כמו שזה נופל עכשיו.

אלעזר שטרן: האוצר אומר לצבא שיש לו תקציב ענק.

אורנה ברביבאי: קודם כל, אנחנו מדברים עם משרד הביטחון ולא עם הצבא.

אורנה ברביבאי: רונית מתייחסת לאגף חיילים משוחררים.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שעד שהכספים יגיעו ועד שנחוקק חוק ועד שנקבע סדרי עדיפויות, כאשר לחייל משוחרר אין קורת גג מעל ראשו, אנחנו צריכים לוודא שהוא מקבל מענה.

אורנה ברביבאי: אני אומרת לך בתקציב הגדול של אגף חיילים משוחררים, אם אפשר רגע להסתכל ספציפית על אוכלוסייה ייחודית ולתת לה מענה.

אורנה ברביבאי: אם אתם אומרים לי שמשפטית זה בלתי אפשרי, אז אנחנו צריכים לעשות מעשה.

אורנה ברביבאי: לדעתי אפשר למצוא את חוות הדעת שבתוך כל האירוע הגדול הזה מאפשרת כרגע מענה ייחודי ואם לא, להפעיל את כל הלחץ הנדרש כדי לתת מענה גם מול משרד האוצר.

אורנה ברביבאי: תודה.

אורנה ברביבאי: אנחנו עוברים להילה סופרמן הרניק ממשרד הרווחה.

הילה סופרמן הרניק: אני מצטרפת ומחזקת את דבריו של חבר הכנסת שטרן בנוגע לזכאות לדמי אבטלה.

הילה סופרמן הרניק: אנחנו פוגשים צעירים שלא צריכים להיות בשירותי הרווחה והם זקוקים לביטחון כלכלי מסודר ולא באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים.

הילה סופרמן הרניק: בגלל הפער מנקודת השחרור ועד הזכאות לדמי אבטלה ובגלל שהם לא יכולים להיכנס לעבודות לטווח קצר או לכמה חודשים כדי לקבל זכאות לדמי אבטלה, הם נמצאים בוואקום מאוד גדול והם מוצאים את עצמם צרכנים של שירותי הרווחה בעצם בלי סיבה ונסיבות חיים קודמות.

הילה סופרמן הרניק: אני מאוד מצטרפת לקריאה ואנחנו מלווים את הבקשה הזאת לדעתי מהשלב הראשון של משבר הקורונה, כבר כמה חודשים.

הילה סופרמן הרניק: היום התוכנית נותנת מענה ל-19,000 צעירים וצעירות בטווח הגילאים של 18 עד 26, ביניהם גם צעירים שהם חיילים משוחררים ובהם חיילים בודדים משוחררים.

הילה סופרמן הרניק: יש כ-1,600 צעירים בודדים שמשתחררים מדי שנה והם מהווים כ-20 אחוזים מכלל הצעירים שאנחנו מלווים.

הילה סופרמן הרניק: המענים שניתנים, ניתנים לכלל הצעירים.

הילה סופרמן הרניק: הייתה התארגנות במשבר הקורונה שכללה גם סיוע ללימודים, סיוע במשרד השיכון, אבל אני חייבת להגיד בצער שהתפקידים של שתי ההתערבויות האלה שהיו דרמטיות, 15 מיליון שקלים שזה הרבה במונחים של משרד הרווחה, התקציבים האלה הגיעו לסיום ואנחנו מחכים גם לתקציבים וגם לתוספות חירומיות כדי להפעיל מחדש את המיזמים האלה.

הילה סופרמן הרניק: פניות לשכר דירה, מגיעות אלינו כ-150 בקשות בחודש.

הילה סופרמן הרניק: כרגע כולן בהמתנה.

הילה סופרמן הרניק: אני רוצה להאמין שאם משרד הביטחון ייעצר, אנחנו נקבל פניות בהיקפים הרבה יותר גדולים כאשר נכון להיום אין לנו עוד מענה.

הילה סופרמן הרניק: יש מהלך חירומי שהוביל שר הרווחה לתת מענה חירום לחיילים בודדים משוחררים.

הילה סופרמן הרניק: נקבעה לנו פגישה עם אגף חיילים משוחררים כדי לאפשר מהלך שהוא מהלך משלים.

הילה סופרמן הרניק: גם לטובת מלגות מחייה, לצרכים הקיומיים.

הילה סופרמן הרניק: נייצר מענה.

הילה סופרמן הרניק: זה כנראה יהיה רק אחרי ינואר, אבל יש לנו כרגע היערכות חירום.

הילה סופרמן הרניק: נכון להיום בעינינו הבעיה המרכזית היא קורת גג.

הילה סופרמן הרניק: משרד הרווחה יצא עכשיו במכרז של הלנות חירום עבור צעירים.

הילה סופרמן הרניק: תשע הלנות חירום.

הילה סופרמן הרניק: חיילים משתחררים גם את העצמאות וגם את המרחב הבטוח שלהם והלנות החירום של הרווחה הן לא תמיד הפתרון.

אורנה ברביבאי: את יכולה לנסות להגיד מה הפער בתקציב כדי לתת מענה אפילו ראשוני לפניות שמגיעות אליך?

הילה סופרמן הרניק: כן.

הילה סופרמן הרניק: אני יכולה להגיד שסיוע בשכר דירה, כדי לתת מענה היום לפניות שמגיעות אלינו, אנחנו צריכים עוד שלושה או ארבעה מיליון שקלים.

הילה סופרמן הרניק: הסכום הזה ייתן לנו מענה לעוד 600-500 בקשות.

הילה סופרמן הרניק: אנחנו נערכים למלגות והבקשה שלנו עכשיו למלגות היא בהיקפים יותר גדולים של 20 מיליון שקלים.

הילה סופרמן הרניק: חשוב להגיד שאני מדברת לא רק במונחים של חיילים בודדים משוחררים, אותם אנחנו פוגשים שנה לאחר השחרור, בשנה השנייה שלהם.

הילה סופרמן הרניק: הם לא באמת עומדים על הרגליים אחרי שנה כזאת.

הילה סופרמן הרניק: זאת שנה כמעט בלתי אפשרית.

אורנה ברביבאי: את אומרת לא רק הפער בשנה הראשונה אלא גם בהמשך ואת אומרת שהפער הוא לא רק לגבי אוכלוסייה שהכרת בעבר עם קשיים כאלה ואחרים אלא נוספו למעגל הסיכון והצורך והקושי גם צעירים שבעבר לא הכרתם בגלל אותה קורונה ארורה.

הילה סופרמן הרניק: 4,000 פניות בארבעת החודשים האחרונים.

הילה סופרמן הרניק: שוב, אני מדברת על כלל הפונים הצעירים ולא רק חיילים בודדים משוחררים.

הילה סופרמן הרניק: קשה לפלח אותם.

אורנה ברביבאי: זה רק למי שמודע.

אורנה ברביבאי: תארי לך שיש צעירים רבים אחרים שלא מודעים ולא יודעים לאן לפנות.

אורנה ברביבאי: יש לי בקשה מערן יוסף, היועץ המשפטי של משרד הביטחון, בבקשה.

ערן יוסף: כמה הערות.

ערן יוסף: לגבי דמי אבטלה.

ערן יוסף: חשוב לי להתייחס למה שאמר חבר הכנסת שטרן.

ערן יוסף: אנחנו בחודש אפריל-מאי, עם תחילת אירועי הקורונה, זה גל הפיטורים, ניסינו ליצור מענה דרך הביטוח הלאומי.

ערן יוסף: חשוב לי להסביר שבמצב הדברים הרגיל דמי הביטוח הלאומי מחייבים תקופת אכשרה, תקופת עבודה של 12 חודשים לפני שיש זכאות.

ערן יוסף: לחיילים משוחררים יש הנחה בעניין הזה והם צריכים רק שישה חודשים ורואים את חודשי השירות האחרונים שלהם בצה"ל כחודשי אכשרה.

ערן יוסף: מה שעשו בחוקי קורונה, בביטוח לאומי בתקופת הקורונה, הורידו לכלל האוכלוסייה את הדרישה לשישה חודשים, מה שהיה אמור לאפשר לחייל משוחרר לקבל מיום שחרורו דמי אבטלה אבל יחד עם זה קבעו שהתיקון לא יחול לגבי חיילים משוחררים וזה שם אותם במקום אחר נמוך וחלש יותר משאר האוכלוסייה.

ערן יוסף: אנחנו חשבנו שזה לא נכון אבל לצערי לא הצלחנו לשכנע.

ערן יוסף: הפתרון שהציע האוצר בעניין הזה מורכב משני חלקים, האחד אותם מענקים מיוחדים לבודדים והשני מענק חד פעמי עד עכשיו שניתן בחקיקה בסכום של 500 שקלים בלבד ויש כרגע שיח על סיוע נוסף שבינתיים לא אושר ואני לא יכול להרחיב, אבל יש שיח על סיוע נוסף שיינתן לכלל החיילים המשוחררים עם דגש על הבודדים והכול מחייב חקיקה.

ערן יוסף: גם מה שנאמר לגבי הקרן וההחלטה להקציב סכום מסוים מהקרן למשימות נוספות שלא היו עד עכשיו, זה לא ישנה לצערי.

ערן יוסף: הקרן פועלת בצורה מאוד ברורה על פי החוק ועל פי ערוצים שמותר לטפל בהם.

ערן יוסף: מענק ופיקדון זה נושא אוטומטי שנגזר לאורך השירות.

ערן יוסף: יש בקרן שתי קרנות נוספות, קרן לסיוע נוסף וקרן לעידוד השכלה גבוהה, שיש בהן מרכיבים סוציו אקונומיים ויש בחינה של ההכנסה והיכולות של כל חייל וחייל אבל זה ממוקד בנושא של לימודים והכשרה מקצועית ולא בנושאים נוספים.

ערן יוסף: לכן אין לנו את האפשרות לייצר כרגע מה שלא היה.

ערן יוסף: הערוץ של שכר דירה הוא ערוץ שהוכנס בחוק ב-2017 והוא מאפשר תשלום מסוים לא גדול של 1,000 שקלים בחודש לחייל משוחרר זכאי ובמסגרת הקורונה קיבלנו תקציב להגדיל את המענקים האלה ובעצם הכפלנו את הזכאות השנתית מ-1,000 שקלים לחודש כפול 12, ניתנו עוד שלוש פעימות של 4,000 שקלים לכל חייל משוחרר והפוך על הפוך, זה מה שיצר את המצוקה התקציבית בבסיס.

ערן יוסף: קיבלנו מקור תקציבי לתת את הפעימות המיוחדות האלה, אבל זה הגדיל בצורה משמעותית את כמות האנשים שפנו לקרן וביקשו סיוע ולכן נוצר הבור התקציבי שעצר תשלומים.

ערן יוסף: אני רוצה להבהיר ששר הביטחון אמר בצורה מפורשת שהתשלומים האלה יועברו.

ערן יוסף: יש כרגע פנייה תקציבית להבהיר מהיכן יבואו הכספים אבל הזכאות היא על פי חוק והכספים יועברו בשנה זאת וגם בשנה הבאה.

ערן יוסף: לא אמורה להיות עם זה בעיה בטווח ארוך.

אורנה ברביבאי: אני אומרת לך מכאן, לפני שאני מסכמת את הדיון שבכל מקרה זה מחייב דחיפות מקסימלית בהקצאת הכסף, בוודאי כשאתם אומרים שזה ניתן על פי חוק.

אורנה ברביבאי: חיילים משוחררים לא יכולים – כל אחד לא יכול אבל בוודאי חייל משוחרר שאין לו פתרון ואתם יודעים שעל פי חוק אנחנו מחויבים לתת להם – וצריך להסדיר את העניין הזה מיידית.

אורנה ברביבאי: זה לא יכול להמתין.

אורנה ברביבאי: תנו את התקציב ואחר כך תחפשו את המקורות שלו.

אורנה ברביבאי: אי אפשר להשאיר חיילים תחת כיפת השמיים.

אורנה ברביבאי: אני מתנצלת מראש שאני לא מאפשרת לאנשים אחרים ב-זום להתייחס, גם למשרד המשפטים וגם לביטוח לאומי שאני מניחה שיאמרו לי שזה עניין של חקיקה וגם הגדרת תקציב ייעודי.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לאפשר ליאיר גולן להתייחס ואחר כך לאלעזר שטרן לומר את הדברים ואז נסכם את הדיון.

אלעזר שטרן: אני אומר רק דבר אחד.

אלעזר שטרן: אני חושב שאנחנו צריכים לקדם את הצעת החוק הזאת כמה שיותר מהר.

אלעזר שטרן: אם הבעיה של חיילים משוחררים אחרי שלושה חודשים לא מקבלים, לכולם מחקו את הזמן ורק לחיילים לא התייחסו בכלל, אנחנו צריכים לעשות את זה כמה שיותר מהר.

אלעזר שטרן: אני חושב שההצעה של שלושה חודשים היא מידתית וצריך לקדם את זה כמה שיותר מהר.

אלעזר שטרן: תודה.

יאיר גולן: אנחנו צריכים לתת כאן פתרון שהוא פרקטי, משהו שהוא ניתן ליישום והמפתח, כמו בכל משבר הקורונה, ליצור דיפרנציאליות.

יאיר גולן: לנסות לתת מענה לכולם.

יאיר גולן: חזקה עלינו שהמכפלות יהיו כל כך גדולות שלא יהיה תקציב ולכן שום דבר לא יתקדם.

יאיר גולן: לכן לדעתי קודם כל צריך לקבוע מה הם הקריטריונים למי שזכאי יותר ומי שזכאי פחות, בוודאי לחיילים בודדים שצריך לתת להם מענה מיידי כי אין להם עורף משפחתי להישען עליו.

יאיר גולן: לכן, קודם כל לייצר דיפרנציאליות.

יאיר גולן: הדבר השני הוא לייצר פרק זמן.

יאיר גולן: לקבוע שיש כללים שאומרים מיום שחרור שלושה חודשים קדימה הכספים יהיו יחסית מצומצמים כי ממילא חיילים משוחררים בשלב הזה בדרך כלל לא עובדים, אבל אחרי שלושה חודשים או אחרי חצי שנה לייצר איזשהו תגמול או איזשהו סיוע הולך וגדל כי כאן אתה כבר לא יכול לסמוך על המשפחות, על העזרה מבית או על העובדה שממילא זה היה משהו שוויוני יותר כי כך היה נוהג החייל ממילא לאחר שחרורו וכאן לתת לו כבר יכולת יותר טובה להתקיים ולהתקדם.

יאיר גולן: אני חושב שהדיפרנציאליות הזאת בזמן והדיפרנציאליות באוכלוסיות יכולה לתת לנו מתווה שהוא מתווה הגיוני, הוא מתווה סביר, וכל זה בכפוף לכך שאנחנו לא יוצרים מפלצת בירוקרטית כי עכשיו התבחינים הם כל כך מורכבים ועכשיו צריך להביא נוסחאות וכן הלאה.

יאיר גולן: זה לא יעבוד.

יאיר גולן: התבחינים הם על בסיס השירות הצבאי.

יאיר גולן: כל אחד יוצא, אם יש לו בעיות ת"ש או אם הוא חייל בודד, אנחנו מכירים את זה מהשירות הצבאי, בהתאם לזה מקדם, בהתאם לזה פרקי הזמן, בהתאם לזה גובה התשלומים.

יאיר גולן: אחרי שדיברתי על כל העקרונות האלה, כל השאר לשים איזשהו צוות שיגבש את זה בצורה רצינית כולל העלות התקציבית.

אורנה ברביבאי: תודה.

אורנה ברביבאי: אני אסכם את הדיון.

אורנה ברביבאי: קודם כל, תודה רבה לחבר הכנסת אלעזר שטרן על שיזם את הדיון כבר לפני ארבעה חודשים ובצדק אתה טוען לעיכוב אבל חלוף הזמן רק הדגיש את הצורך יותר ויותר.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהקורונה לא יכולה להשאיר אותנו לתת פתרונות בקצבי זמן שהיינו רגילים בעבר.

אורנה ברביבאי: לא שבעבר זה היה תקין.

אורנה ברביבאי: היא רק ממחישה את הנזקים או המשמעויות המאוד חריפות לפרט ברמה האישית, ליכולת של החברה לייצר פתרונות, למשפחות, לקושי, לקהילה וזה מחייב אותנו לייצר פתרונות מיידיים.

אורנה ברביבאי: אני בוודאי קוראת לפעול על פי החוק אבל אני חושבת שצריך לגייס את כל היצירתיות האפשרית כדי לייצר פתרונות במסגרת החוק, גם בצבא שיודע יותר מאחרים אולי לזהות את מי שזקוק לקראת שחרור ומי זקוק לליווי יותר קרוב ולמי נדרשת עזרה גם כי הוא מוגדר כאוכלוסייה מיוחדת ולפעמים הוא לא מוגדר כאוכלוסייה מיוחדת.

אורנה ברביבאי: אנחנו באים מהצבא ואנחנו יודעים שיש אוכלוסייה רבה, מה שקראנו לה ת"ש אפור שאין לה אינדיקציה כמי שזכאי ואמרנו שהם ידאגו לעצמם והנה עכשיו יש גם אבטלה והם מופלים במובן הזה של יכולת גם לקבל דמי אבטלה, גם להיות מוגדרים כחל"ת, והנה פער ברמה הערכית של מדינה שהצעירים שלה אומרים שהם הולכים לשרת אתכם כי אתם קוראים לנו לצבא, כמעט מחצית מבני הנוער לא היו עושים שירות צבאי, ואנחנו כן מתגייסים ובסופו של דבר אנחנו לא מקבלים את המענה הנדרש ברמה הכי בסיסית של קיום.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהמציאות הרבה פחות טובה ממה שהיא הוצגה כאן בדיון.

אורנה ברביבאי: זאת אומרת, הנציגים שהציגו את הדברים דיברו באופן טבעי על החיוב ועל המשאבים ועל המקורות שלהם לטיפול בחיילים.

אורנה ברביבאי: אני פוגשת גם את הפניות וגם את הצעירים יום יום והם אומרים לי שחלקם נתקלים בקושי אמיתי ובחוסר יכולת לקבל פתרונות.

אורנה ברביבאי: במובן הזה אנחנו צריכים לייצר פתרון משולב, גם של המדינה, ואני מדברת עלינו כמחוקקים.

אורנה ברביבאי: אני חושבת, שטרן, שאנחנו צריכים להוביל כאן חקיקה אקטיבית, עכשיו, מהירה שעוזרת לכל הגופים שאמונים על העניין הזה, לייצר פתרונות ייחודיים שעושה תיקוני עוול ספציפיים לחל"ת ולאבטלה.

אורנה ברביבאי: אני מצפה ממשרדי הממשלה, בעיקר ממשרד האוצר, ממשרד הרווחה, ממשרד הביטחון, למצוא פתרונות ייחודיים.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שכפי שבצבא יש עקרונות והנחיות, אבל הצבא יודע לייצר פתרונות ייחודיים לאוכלוסיות מיוחדות בזמן אמת, חייבים להגיד שיש דרך – כמובן על פי החוק – שבה אנחנו נותנים פתרון מיידי למי שנמצא עכשיו בקצה, ברחוב, שאין לו פתרון ובוודאי כשמגיע לו על פי החוק ומישהו במשרד הביטחון אומר שאין מקור תקציבי.

אורנה ברביבאי: בעיניי זו תשובה לא לגיטימית.

אורנה ברביבאי: אני מבינה את הקושי.

אורנה ברביבאי: זה נותן גם פרספקטיבה לכולנו מה המשמעות של אישור תקציב.

אורנה ברביבאי: כשיושבים כאן ואומרים אין תקציב למדינה ומה המשמעות של זה שהזמן נוקף ואין תקציב וכאילו זה בסדר, אבל אנחנו מבינים מה המשמעות לפרט.

אורנה ברביבאי: אנחנו נמשיך לעקוב במסגרת הוועדה.

אורנה ברביבאי: אני אמשוך את זה אלי לוועדת המשנה.

אורנה ברביבאי: אני אדבר עם יושב ראש הוועדה.

אורנה ברביבאי: נעקוב כדי להמשיך לראות שבתקופה הקרובה, אני חושבת שבטווח של חודש ימים צריך לראות, שגם שחררו הכספים שמגיעים על פי חוק וגם נוצרו הפתרונות היצירתיים במשרדי הממשלה כדי לתת מענה ולתמוך את הצעירים שכל כך זקוקים לנו.

אורנה ברביבאי: אני אומרת בהוגנות שמי שנותן ותורם ועושה, בוודאי צריך שהמדינה גם תדע להוקיר ולהעריך ברגעים הכי קשים שלו.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: אני נועלת את הישיבה.