ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 158, 2020-11-03 10:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: חלק מן הישיבה תוקדש לנושאים השונים של החקלאות, אבל לפני כן יש לנו הצעות לסדר של שני חברים, של בצלאל סמוטריץ' ומיקי לוי, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': בוקר טוב, אדוני יושב-הראש.

בצלאל סמוטריץ': אני מבקש, מעניין לעניין באותו עניין, בהקשר ליום החקלאות שמצוין היום בכנסת וכאן בוועדה, ותיכף ניכנס לדיון הקונקרטי, לשים על השולחן את תופעת הפשיעה החקלאית, שהיא תופעה קשה שמחריפה מאוד.

בצלאל סמוטריץ': תיכף אציג רק מעשרת הימים האחרונים, או 15 הימים האחרונים, דוח מקרים מול אזלת יד מוחלטת של רשויות האכיפה, בין אם זה המשטרה, הפרקליטות או בתי המשפט.

בצלאל סמוטריץ': מפקירים את החקלאים, פשוטו כמשמעו.

בצלאל סמוטריץ': החקלאות גם כך, הרווחיות שלה גבולית מאוד, קשה מאוד להתפרנס היום מחקלאות.

בצלאל סמוטריץ': שוב, תיכף ניכנס לנושא עצמו, נדבר על זה.

בצלאל סמוטריץ': החקלאות היא אירוע סופר ציוני ואסטרטגי בהקשר הערכי-חינוכי-ציוני – תפיסת קרקע, שמירת קרקע, עוד הרבה לפני ביטחון תזונתי וקיימות וירוק וגם פרנסה של חקלאים, חקלאות כערך.

בצלאל סמוטריץ': אחד האתגרים הגדולים שמתמודדת איתם החקלאות היא הפשיעה החקלאית שמאיימת על הכדאיות הכלכלית ועל יכולת ההישרדות של החקלאים.

בצלאל סמוטריץ': צריך לומר את זה: הפשיעה החקלאית ברובה הגדול היא לאומנית, וגם את זה מנסים להסתיר.

בצלאל סמוטריץ': קחו רק את הימים האחרונים: ב-14 באוקטובר הצתת מכון שאיבה סמוך לקיבוץ מעיין ברוך של קולחי הגליל.

בצלאל סמוטריץ': לא פעם ראשונה, לא שנייה ולא שלישית שהמתקנים של החברה הזאת, שמסרבת לשלם פרוטקשן, מוצתים.

בצלאל סמוטריץ': ב-20 באוקטובר הצתת טרקטור בגליל העליון.

בצלאל סמוטריץ': ב-26 באוקטובר הצתת טרקטור בסככה של קיבוץ גינוסר על כביש 918.

בצלאל סמוטריץ': והלילה הצתת מתבן בקיבוץ כפר יחזקאל.

בצלאל סמוטריץ': צריך להבין, מתבן זה אירוע של מאות אלפי שקלים.

בצלאל סמוטריץ': מתבן בתקופה הזאת, אחרי הקציר, הוא מלא לגמרי לקראת החורף.

בצלאל סמוטריץ': כשהוא מוצת זה נזק של מאות אלפי שקלים.

בצלאל סמוטריץ': כן מבוטח, לא מבוטח.

בצלאל סמוטריץ': בדרך כלל הוא גם לא מבוטח כי החברות לא מוכנות לבטח, וגם על זה צריך לדון.

בצלאל סמוטריץ': ואם הוא מבוטח אז אחר כך מחירי הפרמיות עולים.

בצלאל סמוטריץ': כל אחד מאיתנו יודע שכאשר הוא משתמש בביטוח מחירי הפרמיות עולים.

בצלאל סמוטריץ': בהקשר הזה מדינת ישראל – וזה קשור בסוף גם למשרד האוצר כי באה המשטרה ואומרת שאין לה תקנים ובאה הפרקליטות ואומרת שאין לה תקנים – כל השרשרת הזאת של האכיפה צריכה להבין שפשיעה חקלאית היא מכת מדינה בהיקף שלה, היא בעלת השלכות אסטרטגיות בגלל החשיבות של החקלאות והשמירה על הקרקע והיא חייבת לקבל קדימות בטיפול.

בצלאל סמוטריץ': אני קורא דרכך לממשלה להכריז על השנה הבאה כשנת מיגור הפשיעה החקלאית, לייצר תוכנית עבודה בעניין הזה ולהימדד בתוצאות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, הובאה לידיעתי הבקשה של משרד הביטחון לגלגל חוב עצום ממדים על תקציב המדינה ואזרחי מדינת ישראל.

מיקי לוי: תיכף אפרט אותו.

מיקי לוי: אני כבר מקדים ואומר, אני מבקש שהוועדה בראשותך, ועדת הכספים המשותפת בינינו לבין ועדת החוץ והביטחון תתכנס בהקדם.

מיקי לוי: מדובר במספרים אסטרונומיים, החזר הלוואה שלקח משרד הביטחון בשנת 2014 לרכישת מטוסי 35F על מנת לסייע במימון תוכנית הצטיידות.

מיקי לוי: מדובר ב-2.4 מיליארד דולר שנלקחו במקור כדי לממן את הרכישות האלה.

מיקי לוי: מכיוון שבידי משרד הביטחון לא היה אז כסף הוא לקח הלוואה מן החברה המייצרת.

מיקי לוי: והנה הגיע הזמן להחזיר את ההלוואה, וקרה מה שקרה בקורונה, ואין כסף והוא מבקש לגלגל את ההלוואה הלאה ל-2030.

מיקי לוי: יותר מכך, שלא מתקציבו.

מיקי לוי: כשהנכדה שלי ב-2030 תהיה בת 23, אחרי צבא, היא תצטרך לממן את ההלוואה הזאת.

מיקי לוי: זוהי חוצפה מכיוון שזה לא תוכנן מתקציב משרד הביטחון אלא נלקחה הלוואה מן החברה המייצרת את המטוס.

מיקי לוי: אני לא מתעסק אם כן צריך או לא צריך, אני מדבר כלכלית.

מיקי לוי: רק הריבית על ההלוואה הזו היא כמיליארד שקל, מיליארד שקל ריבית.

מיקי לוי: רק לפני כשבועיים לקח החשב הכללי במשרד האוצר הלוואה בסך 500 מיליון אירו בריבית אפס.

מיקי לוי: לא אכפת למשרד הביטחון כי מדובר בכספי מדינה.

מיקי לוי: אם היה מדובר בתקציבו בוודאי ובוודאי זה לא היה קורה.

מיקי לוי: זה דבר חמור מאוד.

מיקי לוי: אני מבקש לכנס את הוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון כדי לדון בנושאים האלה, איך מתגלגל החוב הזה.

מיקי לוי: עוקפים אותנו ואת ועדת החוץ והביטחון, מבקשים ישר מוועדת השרים לגלגל את החוב לשנת 2030 ושהריבית תבוא מהתקציב השוטף.

מיקי לוי: יבואו אנשי משרד הביטחון, יבוא מי שצריך לוועדה המיוחדת הסודית וייתנו הסברים.

מיקי לוי: זה כספי מדינה.

מיקי לוי: הכנתי שני מכתבים.

מיקי לוי: אני מעביר עותק אחד ליושב-ראש הוועדה ועותק שני ליועצת המשפטית.

אופיר כץ: אתה כל הזמן מדלג על חברי הוועדה עם הניירת שאתה מוציא.

מיקי לוי: אני מוכן לתת גם לכם את המכתבים האלה, אין בעיה.

אופיר כץ: חשוב, אנחנו רוצים לראות מה אתה מוציא.

מיקי לוי: זה מה שאמרתי ואני מוכן לתת לכם העתק מן המכתב ברצון רב.

אופיר כץ: תודה.

מיקי לוי: הנושא הבא, אדוני, הגשתי לך ואני מגיש עוד פעם בקשה לדיון מיוחד.

מיקי לוי: המדינה יורקת בפרצופם של העסקים הקטנים בנהריה שנפגעו מן השיטפון בינואר.

מיקי לוי: פנו אליי בתקופה האחרונה.

מיקי לוי: עד למועד זה – ובצלאל הזכיר את זה אתמול כמדומני בדברים שהוא אמר – לא קיבלו אפילו שקל אחד.

מיקי לוי: בנוסף על כך הקורונה מתעמרת בהם ולכן מתקשים העסקים הקטנים שנפגעו מן השיטפון הגדול, שזה אשמה של המדינה, של הרשות המקומית, כי לא תיקנו את כל קווי הניקוז בנהריה וזה גרם לפגיעה בעסקים, מה עוד שהמדינה הבטיחה לפצות אותם, אדוני, ולא קרה דבר וחצי דבר.

מיקי לוי: אותם בעלי עסקים קטנים נמצאים בפשיטת רגל, ועוד נוספה לכך הקורונה.

מיקי לוי: חלק מן המשפחות נקלעו למצוקה אמיתית של עוני, הכול בגלל אזלת ידה של המדינה.

מיקי לוי: אני מבקש שהאוצר יוזמן, אנחנו נקדיש לנהריה – היא ראויה לכך – דיון של לפחות חצי שעה, בבקשה.

מיקי לוי: אני אומר לך, הם ממש במצב כלכלי קשה.

משה גפני: לעיריית נהריה סייעו.

מיקי לוי: נכון, אבל איפה בעלי העסקים?

מיקי לוי: היו צריכים להגיש דוחות כספיים, להביא הערכות של שמאי לגבי הנזק, והוגשו חלק מן התביעות, אך ראה זה פלא, לא קרה כלום.

מיקי לוי: הנושא השלישי, אדוני, הוועדה שלנו גרמה לעוול שלא במודע.

מיקי לוי: אנחנו התנינו פטור מארנונה מחודש יולי ועד לסוף השנה בתנאי שבעל העסק יציג ירידה בדוחות הכספיים שלו בפני רשות המיסים, יקבל אישור, ילך לעירייה ויקבל פטור מארנונה.

מיקי לוי: מה קרה, אדוני?

מיקי לוי: לא שמנו לב לעסקים שנפתחו בשנה זו ואין להם הכנסות והם סגורים.

מיקי לוי: להם אין אפשרות להציג דוחות כספיים ברשות המיסים.

מיקי לוי: אני מודה, אני לא עשיתי את עבודתי נאמנה, זה ברח לי מתחת לרדאר.

מיקי לוי: זה הזמן לתקן.

מיקי לוי: אני מבקש שאנשי רשות המיסים יבואו לכאן, שנבהיר להם כבר את הבעייתיות של הנושא הזה ונקבע כאן ישיבה של 20–25 דקות.

משה גפני: עסקים שנפתחו ב-2020?

מיקי לוי: בוודאי.

מיקי לוי: להם אין דוחות כספיים ובפטור שנתנו הם לא יכולים לעשות שימוש.

ינון אזולאי: גפני, תעשה אצלך ת"ת – תיק מעקב.

מיקי לוי: מדובר למעשה על העסקים מספטמבר 2019.

מיקי לוי: לכן צריך להעביר את הנושא הזה במכתב מטעם הוועדה.

משה גפני: כלומר אם העסק נפתח מתי?

מיקי לוי: בסוף שנת 2019 או בתחילת שנת 2020.

מיקי לוי: אז אין לו אישור כי הוא לא ניהל כספים, הוא לא מגיש דוחות ואז הוא לא מקבל פטור בכלל.

מיקי לוי: אם פתחתי מסעדה.

משה גפני: מה אתה מבקש?

מיקי לוי: אני מבקש שרשות המיסים תגיד: זה פתח בינואר 2020, לכן אין לו דוחות כספיים לשנה שעברה.

מיקי לוי: הוא מסוג העסקים שהממשלה נתנה הוראה לסגור אותם בחודשים האלה והאלה.

מיקי לוי: נא לתת לו פטור מארנונה כפי שנותנים לעסק שהיה פתוח ב-2019.

משה גפני: זה לא רשות המיסים.

משה גפני: זה מכתב מסובך לרשות המיסים.

ינון אזולאי: אני בדקתי את זה מול משרד הפנים.

משה גפני: רשות המיסים לא יכולה לתת מכתב.

מיקי לוי: אבל שהוא לא הגיש דוחות כספיים.

משה גפני: רק אגיד איפה הטעות.

משה גפני: רשות המיסים לא נותנת מכתבים של פלפול תורני.

משה גפני: או שהיא גובה כסף או שהיא נותנת פטור מזה.

משה גפני: במקרה שאתה מדבר עליו זה לא רשות המיסים, זה צריך להיות משרד הפנים.

מיקי לוי: איך משרד הפנים יבין שאדם פתח את העסק ב-2020?

משה גפני: הוא יגיד לו.

משה גפני: מה זאת אומרת?

מיקי לוי: אני אגיד לו.

מיקי לוי: הוא לא יקבל את זה.

מיקי לוי: לכן הדוח הכספי שלא הוגש ב-2019 הוא למעשה הרישיון שהעסק התחיל.

מיקי לוי: הרי כשאני פותח עסק אני פותח תיק במס הכנסה ובמע"מ.

משה גפני: נבדוק את זה, בסדר.

ינון אזולאי: אני מכיר את הסיפור הזה מן הצד השני.

ינון אזולאי: יש אולמות של עמותות, שם מוכרים מנה ב-35 או 50 שקל, שזה ממש במחיר עלות.

ינון אזולאי: ביקשו שייתנו להם גם פטור מארנונה.

ינון אזולאי: האולמות האלה לא עובדים עכשיו וגם כשהם עבדו זה לא פרקטי ב-35 שקל למנה שזה מחיר העלות.

ינון אזולאי: אמרו: תנו להם פטור מארנונה.

ינון אזולאי: לא מבקשים פיצויים מרשות המיסים.

ינון אזולאי: התשובה של משרד הפנים הייתה שכל עוד אתה לא מקבל פיצוי מרשות המיסים אתה לא יכול לבקש פטור מארנונה.

ינון אזולאי: זה מה שקורה גם בעסקים.

ינון אזולאי: מכיוון שהם לא מקבלים פטור של רשות המיסים - - -

מיקי לוי: נכון, כי אין לו דוחות כספיים של השנה הקודמת.

ינון אזולאי: הנושא הזה צריך להיות מטופל מול משרד הפנים, ששם זה עולה.

ינון אזולאי: משרד האוצר היה בזה עם משרד הכלכלה ומשרד הפנים.

ינון אזולאי: שלושת היועצים המשפטיים שלהם קבעו את זה.

ינון אזולאי: אני העליתי את זה בפניכם אבל אם הוועדה תעלה ותדרוש שלא תהיה דרישה כזאת - - -

בצלאל סמוטריץ': מה הבעיה שתהיה הנחיה ענפית?

בצלאל סמוטריץ': תהיה הנחיה לרשויות המקומיות לפי ענפים.

בצלאל סמוטריץ': משרד הפנים יודע לגבי כל ענף מה קורה בו.

משה גפני: אבל העסק הזה שעליו מדובר, שנפתח רק בסוף 2019, מאיפה אנחנו יודעים את זה?

משה גפני: לכן הוא דיבר על רשות המיסים.

בצלאל סמוטריץ': הרשות המקומית יודעת.

בצלאל סמוטריץ': אם הוא נפתח ב-2019 אז הוא משלם ארנונה מ-2019.

משה גפני: לא, הוא לא משלם, הוא פטור.

ינון אזולאי: הוא משלם ארנונה.

בצלאל סמוטריץ': אז מה הבעיה?

בצלאל סמוטריץ': הרשות המקומית יודעת שהוא קיים.

משה גפני: אבל הוא צריך לקבל פטור.

בצלאל סמוטריץ': אם משרד הפנים יוציא הנחיה ענפית, יגיד לגבי כל ענף באילו תאריכים הוא אמור להיות פטור, אז כל אדם ילך לעירייה ויגיד - - -

משה גפני: כל אחד לעניינו.

משה גפני: יש אחד שפתח ב-2020 ואחר שפתח ב-2010.

מיקי לוי: אם הוא לא יביא אישור מרשות המיסים - - -

ינון אזולאי: זה תלוי גם באחוזים של ההפסד שלו.

בצלאל סמוטריץ': אני טוען שצריך להרחיק את זה מזה.

בצלאל סמוטריץ': אם ענף שלם היה סגור בתאריכים מסוימים צריך לתת לכל הענף פטור.

ינון אזולאי: שיוכיח שהיה לו את העסק הזה ואז לתת לו פטור.

משה גפני: נראה מה נעשה.

משה גפני: הבעיה מובנת ומוכחת וצריך לפתור אותה.

משה גפני: היא מורכבת.

מיקי לוי: בהיסח הדעת לא נתנו דעתנו.

משה גפני: זה לא היסח הדעת.

משה גפני: יש פה נושא גם של רשות המיסים וגם של משרד הפנים.

משה גפני: הוא צריך לתת בסופו של דבר את הפטור מארנונה.

משה גפני: צריך לדעת איך לחבר ביניהם באופן כזה שרשות המיסים כן תגיד את מה שהיא צריכה להגיד למשרד הפנים.

מיקי לוי: יידרש דיון של רבע שעה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להעלות נושא שחשוב גם ברמה הערכית.

קטי קטרין שטרית: משום מה קיבלתי פניות מהרבה מאוד ערים בפריפריה על כך שיש כוונה לבטל את פרויקט להב"ה.

קטי קטרין שטרית: הדבר היפה בפרויקט להב"ה הוא שהוקמו בכל רחבי הארץ – אני מדברת על הפריפריה בצפון ובדרום.

שגית אפיק: אתמול עבר אלינו מן הנשיאות דיון בנושא הזה.

משה גפני: היה כבר דיון בוועדה.

קטי קטרין שטרית: הרב גפני, המקום הזה הוא מבנה שבו יש קורסים למחשבים.

קטי קטרין שטרית: זו הפעם הראשונה שאדם בדימונה, ירוחם, קריית שמונה ומעלות היה לו סיכוי ללמוד את מדעי המחשב בחינם.

קטי קטרין שטרית: הוא הגיע בקבוצת לימוד, למד שם אצל מיטב המדריכים.

קטי קטרין שטרית: לפני עשור הנושא הזה הוצע כתוצאה מכך שיש קדמה וטכנולוגיה וזו בעצם ההזדמנות היחידה לילדי הפריפריה ולאנשי הפריפריה.

קטי קטרין שטרית: למשל בבית שמש הפרויקט הזה הקיף קהילות שלמות של חרדים שבאו ללמוד לראשונה איך עושים טבלת אקסל, איך עושים מצגת.

קטי קטרין שטרית: את הדבר הזה רוצים לעצור במשרד המדע והטכנולוגיה.

קטי קטרין שטרית: חבל מאוד.

קטי קטרין שטרית: דווקא שר שבא מתחום ההייטק.

משה גפני: למה רוצים לעצור את זה?

קטי קטרין שטרית: אין לי מושג.

מיקי לוי: יש לי פרטים.

מיקי לוי: הנושא הזה היה קרוב לליבי כסגן שר האוצר והזרמתי כ-35 מיליון שקלים.

מיקי לוי: פתחנו אז כ-17 מוקדים, אם אינני טועה, ברחוב הטורים בירושלים, בבני ברק, באשדוד, בבית שמש, במקומות רבים.

קטי קטרין שטרית: מפעל הפיס בנה את המבנה.

מיקי לוי: יש מקומות שבהם המבנים היו מוכנים.

מיקי לוי: היה גם דיון לגבי העובדים, האם הם יהפכו להיות עובדי מדינה או לא.

מיקי לוי: אתה זוכר את זה.

מיקי לוי: הנושא הזה באמת קרוב לליבי.

מיקי לוי: עכשיו גיליתי, מכיוון שיש בעיות כספיות, בא השר לרשויות המקומיות ואומר להן: אני אממן ב-90% בשנה הנוכחית, בשנה שלאחר מכן אני יורד ל-50%, בשנה שלאחריה ל-20% ואחר כך אתם תיקחו את זה עליכן.

מיקי לוי: אמרו לו הרשויות: אל תבלבל את המוח, המדינה מימנה והיא תממן.

מיקי לוי: אז מה התחילו לעשות?

מיקי לוי: "לייבש" אותם.

מיקי לוי: פיטרו את האנשים, הפסיקו להזרים כסף, הקורסים לא מתקיימים.

מיקי לוי: אל תיקח את זה ברמה אישית.

מיקי לוי: בסדר?

מיקי לוי: ברוב המקרים זה הניסיון להכניס חרדים וחרדיות לעולם הטכנולוגי.

מיקי לוי: זה חשוב מאוד לעתידנו בארץ הזאת.

מיקי לוי: מחר יתקיים דיון במליאה שיזמתי, שתדעי חברת הכנסת שטרית, את מוזמנת לדבר כדי שהשר ישמע מה יש לנו להגיד, ואז נבקש את זה.

אופיר כץ: זה נושא חשוב.

אופיר כץ: בגלל זה גם הצטרפתי אליך.

משה גפני: אבל זה דיון מהיר.

מיקי לוי: לא, זה דיון במליאה.

מיקי לוי: אני יזמתי דיון במליאה ואופיר כץ הצטרף.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, פה כולם צריכים להירתם לזה כי זה בפירוש פגיעה בפריפריה.

אופיר כץ: נביא את זה לפה.

מיקי לוי: בהצבעה במליאה אבקש שזה יובא לוועדת הכספים.

מיקי לוי: אם תרצי להצטרף אליי, את מוזמנת.

משה גפני: בסדר, מאה אחוז.

קטי קטרין שטרית: ברור, אבל אני אומרת לך את זה ליד אופיר כץ, כרכז הקואליציה בוועדה.

קטי קטרין שטרית: אני אומרת לך: כל נושא שיבוא של משרד המדע והטכנולוגיה חד-משמעית אגיש הסתייגויות.

קטי קטרין שטרית: אני אומרת את זה חד-משמעית.

מיקי לוי: זה כמו שאני אומר על משרד התחבורה.

משה גפני: רבותי, זה הצעה לסדר, לא פתרונות.

משה גפני: לגבי פתרונות – אנחנו נדון על זה ונראה מה אנחנו עושים.

מיקי לוי: רק תדע: 120 מפוטרים בחודש הבא בגלל השר יזהר שי שלא הזרים את הכסף.

מיקי לוי: הוא רוצה "לייבש" את כל הפרויקט הזה, החשוב כל כך.

מיקי לוי: למי זה הולך?

מיקי לוי: זה הולך לילדים.

משה גפני: מה הוא רוצה לקדם, יזהר שי?

מיקי לוי: קודם כול לסגור ולפטר 120 איש, את המנחים.

אופיר כץ: את זה נשאל אותו במליאה.

משה גפני: מה הוא כן רוצה לקדם?

קטי קטרין שטרית: הוא חושב שהרשויות המקומיות יכולות לממן את הפרויקט הזה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ינון אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: הבוקר פורסם בדה מרקר שמדינת ישראל מגייסת בין 1,600–2,000 מילואימניקים לעבוד בכל מיני פרויקטים אזרחיים שקשורים לקורונה, בצו 9 ולא בצו 8, שזה לא משהו של חירום.

ינון אזולאי: השאלה שנשאלת בדה מרקר: מדוע מדינת ישראל לא תיקח את המובטלים?

ינון אזולאי: זה עוד 2,000 מובטלים, והשכר שם דווקא די גבוה.

ינון אזולאי: במקום להחזיק אנשים במילואים, כדי שיוכלו להמשיך לעבוד בעבודה שלהם.

ינון אזולאי: שייקחו אנשים מובטלים, 2,000 איש, 1,500 איש, יוציאו אותם לעבודה.

ינון אזולאי: כך אפשר להחזיק עוד משפחות, לחסוך למדינת ישראל.

ינון אזולאי: באמת זו מדינת חלם ולא מובן למה זה כך.

ינון אזולאי: זהו.

עוזי דיין: דרך אגב, זה עלה ביום המילואים גם מן הצד השני, שאין סיבה לקרוא לאנשי מילואים שלא במקצועם.

עוזי דיין: מה, אנשים באוגדה 98 מחלקים טוב יותר מזון בבני ברק?

משה גפני: נכון, זו שאלה טובה.

משה גפני: רבותי, אנחנו עוברים לסעיף הראשון בסדר היום: הארכת ביטול ההיטל על העסקת עובדים זרים בענף החקלאות.

משה גפני: אנחנו פעלנו בעניין הזה של פטור על היטל או דחייה של ההיטל על העסקת עובדים זרים.

משה גפני: לפחות על פי מה שנאמר, שילמו היטל כדי לעודד את החקלאים להעסיק עובדים ישראלים.

משה גפני: הניסיון הזה לא צלח.

משה גפני: זאת לא מציאות שיכולים להיתלות בה ולהגיד: עובדים ישראלים יעסקו בחקלאות ולכן ההיטל יכול למנוע את העסקת העובדים הזרים כדי שיעסיקו עובדים ישראלים.

משה גפני: התברר שזה רק תירוץ בשביל להרוויח כסף ממקום שאין בו כסף.

משה גפני: החקלאים הם לא אנשים עשירים שיכולים לממן את קופת המדינה.

משה גפני: אני ביקשתי בשם הוועדה, וגם בשם עצמי, משר האוצר הקודם לדחות – ביקשתי פטור, ואם לא פטור אז לפחות דחייה של ההיטל על העסקת עובדים זרים, וקיבלתי.

משה גפני: בסופו של דבר, עד סוף 2020 יש פטור מהיטל על העסקת עובדים זרים בחקלאות.

משה גפני: עכשיו אנחנו צריך לבקש להאריך את המועד הזה פעם נוספת או לתת פטור מוחלט.

משה גפני: יש גם הצעות חוק, בין היתר יש הצעת חוק של אופיר כץ, ויש הצעת חוק שאני הנחתי, לבטל את ההיטל על העסקת עובדים זרים.

משה גפני: לא דיברתי עדיין עם שר האוצר.

משה גפני: צריך לדבר עם שר האוצר.

משה גפני: אני מקיים את הדיון הזה כאן.

משה גפני: קודם כול אנחנו צריכים לקבל החלטה בעניין הזה, ונראה מה עושים בהמשך.

משה גפני: אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אופיר כץ: קודם כול אברך אותך על הפעילות בסיבוב הקודם, שהצלחת להוריד את זה.

אופיר כץ: כפי שאמרת, הפטור ממס מעסיקים מסתיים בסוף השנה.

אופיר כץ: חקלאים פנו אליי בעניין.

אופיר כץ: פנה אלי יושב-ראש מרכז המועצות האזוריות, שי חג'ג', וביקש שאעזור במציאת פתרון.

אופיר כץ: ביחד עם חברתי קטי שטרית ניסחנו הצעת חוק, להארכת הוראה השעה בחמש שנים נוספות.

אופיר כץ: כבר כחודש אנחנו עוסקים בעניין הזה מול משרד האוצר, מול שר האוצר.

אופיר כץ: גם אתמול בלילה וגם הבוקר דיברנו.

אופיר כץ: הם עובדים על הצעת החוק הזה.

אופיר כץ: הכיוון מאוד מאוד חיובי.

אופיר כץ: ניסיתי שהתשובה תתקבל היום, כי זה יום חג לחקלאות וצריך לברך, אבל זה לא הסתייע, אבל הכיוון לגבי ההארכה – הצעת החוק שהגשנו היא לחמש שנים.

אופיר כץ: אני לא יודע לכמה זה יהיה, אולי זה יהיה לפחות זמן, אבל הכיוון מאוד מאוד חיובי.

אופיר כץ: יש נכונות, יש רצון של שר האוצר.

אופיר כץ: מי כמוהו מכיר את עולם החקלאות.

אופיר כץ: אני מאמין ומקווה שבימים הקרובים נקבל אור ירוק להתקדם עם הצעת החוק.

משה גפני: בגלל שסוף דצמבר מגיע.

אופיר כץ: נכון.

אופיר כץ: במידה וכן, נבקש פטור מחובת הנחה ואז נריץ את זה בתוך כמה ימים בכנסת.

אופיר כץ: ההליכים הטכניים הם פחות בעייתיים.

אופיר כץ: תודה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: קטי שטרית, בבקשה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה לציין כמה דברים.

קטי קטרין שטרית: הטלת מס המעסיקים על העובדים הזרים בחקלאות – אני מבינה שהמטרה הייתה לעודד עבודה מקומית.

משה גפני: דיברנו על זה.

קטי קטרין שטרית: בסופו של דבר ענף החקלאות הישראלי חשוב מאוד, בעיקר בתקופת הקורונה.

קטי קטרין שטרית: ראינו שהוא מבטיח ביטחון תזונתי.

קטי קטרין שטרית: תאר לעצמך שהכול היה סגור, אם לא היה לנו את התוצר החקלאי היינו במצב הרבה יותר גרוע, בעיקר בתקופות שבהן הייבוא לארץ מתעכב או לא מתאפשר בכלל.

קטי קטרין שטרית: אני חושבת שזה הזמן – אם אנחנו מתחברים גם אל מה שבצלאל סמוטריץ' התחיל לומר בתחילת הדיון – אנחנו צריכים לתמוך בחקלאי ישראל.

קטי קטרין שטרית: לא הגיוני שמצב החקלאות הולך מדחי אל דחי ואנחנו לא שומרים על הענף.

קטי קטרין שטרית: יש פה גם אמירה כי אנחנו רוצים מאוד מאוד לשמור על הענף הזה ולעודד אותו.

קטי קטרין שטרית: אנחנו יודעים שבעידן הזה, כאשר פרץ נגיף הקורונה שגרם למשברים רבים, ובעיקר פגע פגיעה רצינית מאוד וקשה בענף החקלאות – להזכירך, אדוני היושב-ראש, הבאנו כאן לדיון את נושא מגדלי התבלינים והפרחים, באיזו בעיה קשה הם היו.

קטי קטרין שטרית: אפרופו מגדלי התבלינים – הובטח להם כסף אך עד לרגע זה הם לא קיבלו כלום.

קטי קטרין שטרית: התשובה היא: נגמר הכסף.

קטי קטרין שטרית: זה מה שאמרו להם.

צביקה כהן: סליחה, הם קיבלו את כל הכסף.

צביקה כהן: 30 מיליון שקל תשלום ראשון.

צביקה כהן: אני צביקה כהן, את הקול קורא אני הוצאתי.

קטי קטרין שטרית: דיברתי איתם ביום חמישי.

צביקה כהן: 15 מיליון שקל קיבלו כבר לפני שלושה שבועות.

צביקה כהן: חצי מן הכסף בחשבונות שלהם כשלושה שבועות.

צביקה כהן: החצי השני אושר ביום רביעי והוא יגיע לחשבונות שלהם עד סוף השבוע.

ינון אזולאי: עוד לא קיבלו.

צביקה כהן: 15 מיליון שקל הם קיבלו.

קטי קטרין שטרית: דיברתי עם המגדלים.

צביקה כהן: כולם יודעים, כל המגדלים - - -

קטי קטרין שטרית: אני סומכת עליך.

קטי קטרין שטרית: הרי יש לנו יושב-ראש כל כך חרוץ.

קטי קטרין שטרית: במידה ומשהו לא קורה הוא מזמן שוב ישיבה.

צביקה כהן: והוא לא זימן.

קטי קטרין שטרית: אפשר לבוא ולחזור ולבוא.

קטי קטרין שטרית: אם הוא עוד לא זימן ישיבה סימן שהמצב לא גרוע.

קטי קטרין שטרית: אין שום בעיה.

משה גפני: מתי הם יראו את הכסף בחשבון?

צביקה כהן: לדעתי עד סוף השבוע הזה או בתחילת השבוע הבא.

צביקה כהן: הכסף אושר.

קטי קטרין שטרית: מצוין.

משה גפני: יש דברים שמאושרים ועדיין לא מגיעים.

משה גפני: אבל אם אתה אומר שזה יגיע עכשיו אז אני סומך על זה.

צביקה כהן: 15 מיליון שקל כבר הגיעו.

משה גפני: אם לא, כפי שקטי שטרית אומרת, אז נצטרך לכנס את הוועדה.

משה גפני: אני מקווה שלא.

משה גפני: צביקה, תודה רבה.

קטי קטרין שטרית: אמשיך.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, יש מחסור בידיים עובדות בענף, בעקבות מניעת כניסת עובדים זרים לארץ ובעקבות הביקוש הנמוך שיש לצערנו הרב לישראלים לעבוד בחקלאות.

קטי קטרין שטרית: עם כל הרצון הטוב, לא באים, אין נהירה של ישראלים לכיוון החקלאות, וחבל מאוד.

קטי קטרין שטרית: לכן צריך לתת לענף הזה להתאושש ולצמוח.

קטי קטרין שטרית: לכן גם יזמתי הצעת חוק ביחד עם חבר הכנסת אופיר כץ, שמאריכה את התיקון לחוק וקובעת שיוטל מס מעסיקים בשיעור של אפס אחוז על העובדים הזרים בתחום החקלאות לחמש שנים נוספות, עד סוף שנת 2025.

קטי קטרין שטרית: אני אומרת לכל חבריי חברי הכנסת שנמצאים כאן, האמירה שצריכה לצאת מכאן היא שאנחנו תומכים בענף החקלאות.

קטי קטרין שטרית: אנחנו יודעים שהוא נמצא כרגע במשבר רציני מאוד ואם הצעת החוק הזאת תעבור ותאריך את תיקון החוק, אם ייקבע שיוטל מס מעסיקים בשיעור של אפס אחוזים, מפה תצא האמירה שאנחנו כולנו פה אחד תומכים בחקלאים בישראל.

קטי קטרין שטרית: זה ענף שהולך ומצטמצם משנה לשנה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, אנחנו מכירים את האמירה שחזרו ואמרו פה: מס גולגולת.

מיקי לוי: הטלנו מס גולגולת.

מיקי לוי: בואו נשים את זה על השולחן.

מיקי לוי: מספיק עם ההתייפייפות הזאת.

מיקי לוי: הייתה טענה של פקידי האוצר שאם נגביל את הגעתם של העובדים החקלאיים נצליח להכניס צעירים אחרי צבא לעבוד בחקלאות.

מיקי לוי: זה לא קרה.

מיקי לוי: אם אינני טועה, חלפו כבר שמונה שנים מאז הוטל המס הזה.

מיקי לוי: הוא הופחת, בוטל, הוקפא.

מיקי לוי: הגיע הזמן לבטל את המס הזה, בדיוק כמו על עובדי הבניין.

מיקי לוי: הוועדה הזאת צריכה בסך הכול להצביע על ביטולו ובזה נגמר העניין.

מיקי לוי: מה אנחנו עושים פה?

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה לעשות?

מיקי לוי: בואו נגיד שאנחנו רוצים לבטל אותו, הוועדה תבטל אותו.

מיקי לוי: אתה הארכת אותו כמה פעמים.

מיקי לוי: או שתאריך אותו ל-30 שנים או שתבטל אותו.

משה גפני: אין לי סמכות.

משה גפני: זה לא בסמכות שלנו.

שגית אפיק: זה מחייב תיקון חקיקה ראשית.

מיקי לוי: אפשר להוביל את הממשלה לבטל אותו, להאריך אותו ל-20 שנים.

משה גפני: צריך רק רצון טוב.

משה גפני: אם יהיה רצון טוב אין בעיה משפטית לסדר את זה.

משה גפני: זה לא בסמכות שלנו.

קטי קטרין שטרית: אם יצביעו כולם על הצעת החוק אז הוא יעבור.

מיקי לוי: אין היגיון בנושא הזה.

מיקי לוי: צריך לבטל אותו.

מיקי לוי: תודה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: רם בן ברק יזם את הדיון בנושא הזה.

משה גפני: בבקשה.

רם בן ברק: שלום, אדוני היושב-ראש, תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

רם בן ברק: אני חושב שהסיפור הזה של מס המעסיקים הוא מיותר בכלל, ובפרט בתקופה הקשה הזאת, כשהחקלאות נמצאת במשבר לא פשוט כבר כמה שנים.

רם בן ברק: אני שומע את הדיבורים שאם נטיל מס השכר יעלה, העלות של העובד הזר תעלה ואז יבואו עובדים ישראלים ויחליפו אותם.

רם בן ברק: הדבר הזה לא קורה ולא יקרה.

רם בן ברק: תראו לי אחד כאן בחדר הזה שרוצה שהבן שלו יקטוף עגבניות ולא ילך ללמוד באקדמיה.

רם בן ברק: אין דבר כזה.

רם בן ברק: אנחנו חיים בעולם מודרני, בעולם הראשון.

רם בן ברק: אנחנו רוצים שהילדים שלנו והאזרחים שלנו יהיו אנשים משכילים ולא יקטפו עגבניות, וחלק כן גם יקטפו עגבניות בתקופות שונות.

רם בן ברק: אני גדלתי במושב, גם קטפתי, גם עישבתי כותנה, גם חלבתי, גם נתתי אוכל לעגלים.

רם בן ברק: אני לא רואה בזה חס וחלילה עבודה שלא מכבדת את בעליה, להיפך, אני חושב שהיא עבודה חשובה.

רם בן ברק: אבל בסופו של דבר הפועלים היומיים, אלה שבאים לעבודה הקשה והסיזיפית, זה לא משהו שאנחנו היינו רוצים שיהיה באופן גורף בארץ.

רם בן ברק: לכן צריכים את העובדים הזרים, הם חייבים להיות חלק מן החקלאות, אי אפשר שהחקלאות תפעל בלעדיהם.

רם בן ברק: אני חושב שלייקר את העלות שלהם לחקלאי, כאשר בסופו של דבר זה גם מתגלגל לצרכן, זה טעות.

רם בן ברק: הייתי רוצה מאוד לבטל את זה.

רם בן ברק: אם אין לנו את הסמכות לבטל את זה אז לפחות להאריך את הפטור ולא להטיל את זה עליהם, בטח ובטח לא בתקופה הקשה הזאת.

רם בן ברק: תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: עוזי דיין, בבקשה, ואחריו ניר ברקת.

עוזי דיין: תודה על הדיון, תודה לכל מי שהגיע.

עוזי דיין: אני רוצה להוסיף לעניין העסקת פועלים זרים בחקלאות שתי נקודות.

עוזי דיין: הדבר הראשון, אני תומך גם, אנחנו צריכים לבטל את המס, למרות שזה לא בסמכותנו אבל להמליץ לבטל את המס, ואם מתפשרים עושים את זה אחר כך.

עוזי דיין: הדבר השני, צריך לעשות שני דברים.

עוזי דיין: אחד זה להאריך את התקופה שמותר להם לעבוד.

עוזי דיין: יש המון עובדים זרים שהם מאוד מקצועיים.

עוזי דיין: כאשר אתה מחליף אותם אחרי כמה שנים זה ויה דולורוזה שלמה עד שמישהו חדש נכנס.

עוזי דיין: לכן או להאריך את התקופה מראש או להקל מאוד את תוספת הזמן.

עוזי דיין: הסיפור, שצריך לפתוח את זה לאנשים חדשים, ובעיקר בזמן הקורונה, הוא לא נכון.

עוזי דיין: הוא לא נכון כלכלית, הוא לא נכון אנושית, הוא לא נכון מכל הצדדים.

עוזי דיין: הם הולכים ומתמקצעים.

עוזי דיין: שניים, זה דורש איזושהי בחינה אבל בעיקרון צריך לבטל את החובה לייבא דרך חברות תיווך בארצות המוצא.

עוזי דיין: זה מייקר מאוד את הסיפור.

עוזי דיין: בסופו של דבר הפועלים הזרים בחקלאות עובדים קשה, זה נכון, זו עבודה של ממש, אבל הם גם לא זולים בכלל.

עוזי דיין: לכן אם אומרים שזה על חשבון ישראלים – תפדלו, מי שרוצה יבוא לעבוד.

עוזי דיין: אני מציע: 1) אני מצטרף לדעה שיש לבטל את ההיטל.

עוזי דיין: 2) להאריך את התקופה או לאפשר את ההארכה בצורה הרבה יותר פשוטה וידידותית.

עוזי דיין: 3) לבטל את החובה לייבא דרך חברות תיווך בארצות המוצא.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: אני גם רוצה לברך על עצם קיום הדיון.

ניר ברקת: הנושא חשוב מאוד.

ניר ברקת: יש פה שני אינטרסים חשובים.

ניר ברקת: דבר אחד הוא חיזוק החקלאות, אחיזה בקרקע, פיתוח תוצרת ישראלית, לא רק לישראל אלא גם להתחרות בשווקים הבין-לאומיים.

ניר ברקת: הדבר השני הוא תפיסה כלכלית שאם אתה מטיל היטל, במקרה הזה על גולגולת, ואתה מגדיל את התשומות של החקלאים, באופן טבעי זה ייקר את המוצרים, יהפוך את עסקי החקלאים ללא כדאיים, או לחליפין הכול יתגלגל בחזרה על הציבור הישראלי.

ניר ברקת: לכן הדבר הנכון לעשות, תפיסת העולם הנכונה שהאוצר צריך לפעול על פיה היא, אם כבר רוצים שלא יהיו עובדים זרים, לסבסד ישראלים שיעבדו בחקלאות, לתת את הסבסוד המתאים על מנת שהעלויות לא יהיו גבוהות.

ניר ברקת: בטח ובטח שהטלת היטל שכזה לא משיגה את התוצאה, היא משיגה את התוצאה ההפוכה.

ניר ברקת: הדבר האחרון הוא להסתכל על כל התשומות של החקלאים, לא רק עבודה אלא גם מים ושטח וקרקע וכל דבר שבו המדינה יכולה להוריד את העלויות של החקלאים, לסבסד אותם על מנת שיוכלו להתחרות בשוק העולמי, זה הדבר הנכון לעשות.

ניר ברקת: מס הגולגולת מיותר לחלוטין.

ניר ברקת: אגב, לא רק בחקלאות, גם אצל המסעדנים.

ניר ברקת: מישהו חשב שאם יטילו מס גולגולת על העובדים הזרים זה יחליף אותם בישראלים.

ניר ברקת: זה לא קורה.

ניר ברקת: כשאין ביקוש צריך לבחון כיצד לסבסד ולתת סיוע על מנת להכניס ישראלים שיתפסו את העבודות הללו במקום עובדים זרים, אבל לא להעמיס את זה על העסקים, בוודאי לא בחקלאות וגם לא בענף המזון ובשום מקום.

ניר ברקת: זה תפיסה שמשיגה בדיוק את ההיפך ממה שרוצים להשיג.

משה גפני: מאה אחוז, תודה רבה.

משה גפני: שי חג'ג', בבקשה.

שי חג'ג': אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני לא אאריך בדבריי.

שי חג'ג': שני דברים חשובים.

שי חג'ג': אני לא רואה אף ישראלי שייכנס לחממה ויעבוד ב-40 מעלות חום יותר מחמש דקות.

שי חג'ג': לכן מטרת החוק מלכתחילה, המס הזה לא הביא את התוצאה ולכן הוא צריך להתבטל לגמרי, או לפחות להאריך את הפטור.

שי חג'ג': אני רק מזכיר לוועדה ש-31 בדצמבר זה מחר בבוקר.

שי חג'ג': צריך ממש ממש להזדרז עם העניין הזה.

שי חג'ג': תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אבו וילן, בבקשה.

משה גפני: אחריו דובי אמיתי.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבשלום וילן: קודם כול, אני רוצה מאוד להודות לך.

אבשלום וילן: בפעם הקודמת הצלחת לקדם את זה.

אבשלום וילן: גם קודמך בוועדה בזמנו, כאשר הטילו את ההיטל הזה הוא נקבע בהיקף של 16% ואז היושב-ראש היה יעקב ליצמן והצלחנו להוריד אותו ל-10%.

אבשלום וילן: תבינו מה זה 10%, חברים.

אבשלום וילן: חקלאי בינוני שמחזיק - - -

משה גפני: אנחנו כבר לא שם.

אבשלום וילן: ברור.

אבשלום וילן: הבעיה העיקרית היא שחקלאי בינוני שיש לו עשרה עובדים, זה 6,000 שקל לשנה לעובד.

אבשלום וילן: יש לו הוצאה של 60,000 שקל לשנה.

אבשלום וילן: אלה חקלאים שבדרך כלל מרוויחים 200,000–300,000 שקל בשנה מקסימום, אם לא פחות.

אבשלום וילן: אז תבינו מה זה עושה.

אבשלום וילן: שר האוצר הקודם, בלחץ של יושב-ראש הוועדה, הבין את זה וקידמו את זה.

אבשלום וילן: עכשיו צריך לתקן את החקיקה הראשית.

אבשלום וילן: צריך לחוקק פעם נוספת.

אבשלום וילן: אז אם הפשרה היא עוד חמש שנים – עוד חמש שנים.

אבשלום וילן: אבל כפי שאמר שי חג'ג', חברים, אנחנו ב-3 בנובמבר, יש פחות מחודשיים.

אבשלום וילן: אם לא נתקדם אז אוטומטית ב-1 בינואר החוק הקודם ייכנס לתוקף.

אבשלום וילן: לכן אני פונה אל חברי הוועדה ללחוץ.

אבשלום וילן: הבעיה העיקרית היא משרד האוצר.

אבשלום וילן: ברגע שמשרד האוצר יגיד כן אני משוכנע שהיושב-ראש יידע להעביר את זה.

אבשלום וילן: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: דובי אמיתי, בבקשה.

משה גפני: מי נמצא מן הממשלה?

משה גפני: אני רוצה לקבל תשובות.

אופיר כץ: הצד הטוב של הממשלה נמצא פה, לא הצד שמתנגד.

שגית אפיק: אתה צריך את נציגי אגף התקציבים.

משה גפני: אני צריך את אגף התקציבים.

משה גפני: נציגיו לא נמצאים.

טמיר כהן: הם היו.

טמיר כהן: היה והלך.

משה גפני: מה זה "היה והלך"?

אופיר כץ: גלעד קצב, רפרנט חקלאות באגף התקציבים, היה פה.

אופיר כץ: ראיתי אותו לדקה והוא יצא.

משה גפני: צריך לדאוג שאנשי אגף התקציבים יבואו לכאן, מישהו מהם.

טמיר כהן: אבדוק את זה.

דובי אמיתי: תודה, אדוני היושב-ראש, על קיום הדיון הזה.

דובי אמיתי: שוחחנו במהלך השבועיים האחרונים ואני מברך ומודה, וגם לחברי הכנסת שהגישו את ההצעה, אופיר כץ וקטי שטרית.

דובי אמיתי: כאשר אני לא רואה פה את נציג משרד האוצר אני מוטרד, גם מן האמירות של אופיר כץ שאמר בפני הוועדה.

דובי אמיתי: אני מאוד מוטרד מן העניין הזה.

דובי אמיתי: בסופו של עניין, אנחנו עשינו בנצ'מרק עולמי, לראות מה קורה במדינות העולם ביחס לעובדים זרים.

דובי אמיתי: אנחנו המדינה היחידה שמגבילה את כמות העובדים.

דובי אמיתי: הראיה לכך, שאנחנו לא מצליחים לספק חלק גדול מן התוצרת.

דובי אמיתי: העולם הפך להיות בהיפר-גלובליזציה וחקלאות בלי ייצור רק לשוק המקומי לא תשרוד.

דובי אמיתי: היא רק תידרדר ותידרדר ואנחנו רואים את המגמה הזאת.

דובי אמיתי: על כל עובד זר יש בערך 3.2 עובדים ישראלים במעגל השני, השלישי והרביעי, זאת המגמה וזה מה שצריך להיות.

דובי אמיתי: אם אנחנו נאבד את העובדים הזרים, כפי ששי חג'ג' אמר, אלה שנמצאים בחממות, אלה שנמצאים בעבודות הרטובות אז המעגלים האחרים, שבהם אנחנו מעסיקים לא מעט עובדים, ילכו ויידרדרו, במיוחד בתקופה הזאת.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: יש שתי הצעות חוק שמונחות, של אופיר כץ וקטי שטרית ושלי.

משה גפני: מי עוד חתום עליה?

שגית אפיק: רק אתה חתום על הצעת החוק.

שגית אפיק: בכנסת הקודמת היו אחרים.

שגית אפיק: בכנסת הזאת הגשת אותה לבד.

משה גפני: הצעת החוק שלי מתייחסת לעובדים זרים נוספים, לא רק בחקלאות.

שגית אפיק: זה הצעת חוק שהוגשה בעקבות דיונים שערכנו בכנסת הקודמת.

שגית אפיק: בדיונים האלה עלה שגם יתר היטלי ההעסקה על עובדים זרים ביתר הענפים הם בעייתיים.

שגית אפיק: זה הצעת חוק שקובעת מתווה מדורג להפחתת שיעורי ההיטלים, וביטול של ההיטל בחקלאות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מקדם בברכה את שר החקלאות, אני מודה לך שבאת.

משה גפני: זה יום חג לחקלאות.

משה גפני: אנחנו עדיין עוסקים בעניין ההיטל על העובדים הזרים.

משה גפני: בבקשה, אדוני השר.

אלון שוסטר: תודה לכם.

אלון שוסטר: תודה לחברי השדולה החקלאית שיזמו את היום הזה.

משה גפני: אנחנו לא שדולה.

משה גפני: אנחנו ועדה.

אלון שוסטר: אני מודה לך על הדיון הזה.

אלון שוסטר: האירוע שהוא פשוט בלתי נסבל במופרכות שלו, זה בעיניי לראות את אחד הבנים שלך כמעט מתבוסס בדמו, אולי בדמם, ולירות בו.

אלון שוסטר: הרעיון הזה, לא לחדש את מה שהיה מובן מאליו לפני המשבר הקשה הזה, הוא פשוט בלתי הגיוני.

אלון שוסטר: אני באמת לא חושד בסיטואציה הפוליטית שהיא זאת שמביאה.

אלון שוסטר: יש כאן הזדמנות לדעתי מבחינת ראיית האוצר לבצע את זממו כדי לייצר אווירה של לחץ כנגד העובדים שבאים אלינו מעבר לים.

אלון שוסטר: המונח "עובדים זרים" תמיד מתחבר לי לעבודה זרה ואני לא אוהב אותו.

אלון שוסטר: אלו בני אדם שבאים לעבוד איתנו, לייצר מזון עבורנו, ובמשתמע גם עבור העולם כולו.

אלון שוסטר: החקלאות הישראלית היא סדן לייצור של ידע שייטיב עם העולם כולו ויעשה תיקון עולם גדול.

אלון שוסטר: יותר מזה, אנחנו לא מזהים את הישראלים דוברי עברית או ערבית שבאים בהמוניהם לעבוד ב-42 מעלות צלזיוס בחממות.

אלון שוסטר: אני מקווה, מצפה, מבקש מחבריי חברי הכנסת ומיושב-ראש הוועדה לסייע בכל דרך לעשות את המובן מאליו ולחדש את הפטור.

אלון שוסטר: אני מודה לך, אדוני.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: קיבלתי העתק מן המכתב שלך לשר האוצר על הארכת תוקף הפטור ממס מעסיקים.

משה גפני: אפנה כמובן לשר האוצר ואבקש ממנו.

משה גפני: אנחנו נניח את הצעות החוק כדי להתחיל לטפל בעניין הזה.

משה גפני: במיוחד שכעת אנחנו בתקופת הקורונה, שהפרנסה של האנשים קשה מאוד.

משה גפני: אני מקווה שאנחנו נצליח.

משה גפני: ברגע שהכנתם את חוק ההסדרים ואת תקציב 2020–2021, את זה הכנסתם בפנים?

צביקה כהן: כן.

משה גפני: כמה כסף זה?

אסף לוי: כ-150 מיליון שקל הפסד הכנסה לקופת המדינה.

שגית אפיק: לפני שביטלנו את ההיטל דובר על 120 מיליון שקל, אלה המספרים שאמרו כאן בוועדה.

דובי אמיתי: 25,000 עובדים, שכר ממוצע של 5,300 שקל, 10% מזה – כך מגיעים לסכום הזה.

רם בן ברק: 150 מיליון שייגבו אם יוטל המס.

רם בן ברק: זה לא נמצא כרגע בקופה.

דובי אמיתי: להזכירך שממש בימים אלו – גם בזה ניסית לעזור לנו ולא הצלחנו – אנחנו מקבלים היתר לחמש שנים.

דובי אמיתי: בכל שנה אנחנו משלמים 2,000 שקל לכל עובד, דהיינו עד 2025 נשלם מיליון שקל.

משה גפני: על מה?

דובי אמיתי: על ישראבלוף, על כלום.

דובי אמיתי: אזרח שמעסיק עובד סיעוד משלם 175 שקל אגרה בכל שנה.

דובי אמיתי: אנחנו צריכים לשלם 2,000 שקל בכל שנה על כל עובד כאשר אנחנו מקבלים היתר להביא עובד לחמש שנים.

דובי אמיתי: זה גם גזל שניסינו לטפל בו לאורך כל הדרך.

דובי אמיתי: לצערי בזה נכשלנו.

דובי אמיתי: ביחד זה 200 מיליון שקל על כלום.

משה גפני: תודה רבה, אדוני השר.

משה גפני: מי מתייחס לזה מן הממשלה?

משה גפני: אני רוצה מישהו מאגף התקציבים.

אסף לוי: אני ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

אסף לוי: יש לי רק להודות לוועדה וליושב-ראש על הדיון ועל הניסיון ועל העזרה, רק לחזק ולבקש את עזרתכם לבטל את ההיטל או לפחות להאריך את הפטור בחמש שנים.

אסף לוי: אני לא מאגף התקציבים.

אסף לוי: אני עזרתי לשר, גם בקדנציה הקודמת וגם עכשיו, לקדם את הפטור.

אסף לוי: אין היגיון פה.

אסף לוי: גם מה שידידי דובי אמיתי אמר לגבי האגרות, גם בזה אנחנו מנסים לטפל אך ללא עזרה.

שגית אפיק: למה אתם לא מביאים הצעת חוק ממשלתית אם אין היגיון פה?

שגית אפיק: אתם המשרד המקצועי.

שגית אפיק: לא?

משה גפני: כן, הם המשרד המקצועי.

שגית אפיק: אז למה הם לא מביאים הצעת חוק ממשלתית שמטרתה לבטל את ההיטל?

משה גפני: תיכף נשאל אותם.

אסף לוי: כדי להביא הצעת חוק ממשלתית צריך את אישור משרד האוצר.

שגית אפיק: אתם המשרד המקצועי.

שגית אפיק: לא?

שגית אפיק: אם אתם חושבים בצורה כל כך חד-משמעית שצריך לבטל את זה, אתם לא מביאים הצעת חוק ממשלתית לבטל את זה?

שגית אפיק: כל פעם מחדש הוועדה הזאת צריכה לעשות את העבודה ולבטל?

אסף לוי: הצעת חוק ממשלתית צריכה את הסכמת משרד האוצר, ופה הבעיה.

ינון אזולאי: מה זה "הסכמת האוצר"?

ינון אזולאי: אתה יכול להביא את ההצעה, תהיה הצבעה, האוצר יכול להתנגד.

קטי קטרין שטרית: גם בהצעה פרטית היא יכולה להתנגד.

ינון אזולאי: אגב זו ממשלה פריטטית.

עוזי דיין: היא פריטטית, היא לא קורונה, היא לא תגיע.

משה גפני: אנחנו לא מקבלים את התשובה הזאת.

משה גפני: משרד החקלאות צריך להיות משרד, הוא צריך לעשות את הדברים.

משה גפני: הבעיה לא רק בזה.

משה גפני: אתם לא יכולים לעמוד כל הזמן מן הצד ולהסתכל על משרד האוצר.

משה גפני: מה, משרד האוצר מנהל את המדינה?

אסף לוי: לצערי הרב, כן.

דובי אמיתי: כבוד הרב, זה חדש?

משה גפני: אבל שמודים בזה ככה בגלוי?

משה גפני: משרד האוצר, בבקשה, איציק דניאל בזום.

משה גפני: בשעתו ביקשנו לעשות פטור על היטל על עובדים זרים בחקלאות.

משה גפני: כפי שהסברתי קודם כשלא היית כאן, הרצון להעסיק עובדים ישראלים לא צלח ולכן זה הופך להיות מס גולגולת על חקלאים שמתקשים בפרנסתם, היטל כזה שהוא לא נכון.

משה גפני: לכן שר האוצר הסכים איתנו ואנחנו דחינו את ההיטל עד לסוף 2020, שיהיה פטור על ההיטל על העובדים הזרים.

משה גפני: הפטור מסתיים בסוף דצמבר 2020 ואנחנו מבקשים להאריך אותו, או לקבוע פטור מלא מן העניין הזה.

משה גפני: אין לו הצדקה, זה לא הכתובת להביא את הכסף הזה.

משה גפני: יש עוד דברים שהם צריכים לשלם, שזה גם כן לא מוצדק, אבל אנחנו לא מדברים עליהם עכשיו.

משה גפני: אנחנו מדברים על ההיטל על העובדים הזרים ואני מבקש לדעת את עמדתכם.

איציק דניאל: כבוד היושב-ראש, השתתפתי מתחילת הדיון ושמעתי את ההתייחסות שלך ושל שאר הדוברים.

איציק דניאל: הנושא הזה הגיע לפתחו של שר האוצר בעקבות הצעת החוק של חברי הכנסת אופיר כץ וקטי שטרית והצעת החוק שלך יושב-ראש הוועדה.

איציק דניאל: לנושא הזה יש התייחסות גם מן ההיבטים המקצועיים וגם מן ההיבטים התקציביים.

איציק דניאל: אני מתייחס לשתי הצעות החוק שהוגשו.

איציק דניאל: הנושא הזה יידון על שולחן שר האוצר, אנחנו מקווים שבזמן הקרוב, ואז נדון גם בהיבטים המקצועיים.

איציק דניאל: כפי שציינו פה, במקור כשהטילו את ההיטל הוא נועד להשוות עלויות העסקה של עובדים זרים, שכפי שאמרו כמה חברי כנסת פה עלות ההעסקה שלהם נמוכה יותר מאשר העלות של כוח אדם ישראלי ולכן היה חשש שמעסיקים יעדיפו להעסיק כוח אדם זר מאשר כוח אדם ישראלי.

איציק דניאל: זו הסיבה המקורית להיטל.

איציק דניאל: אנחנו נבחן ונראה האם ההיטל השיג את מטרתו, למרות שהיה פטור בשנים האחרונות.

איציק דניאל: זה היבט אחד.

איציק דניאל: היבט שני הוא ההיבט התקציבי.

משה גפני: תעצור כאן.

משה גפני: מה זה "השיג את מטרתו"?

מיקי לוי: עברו כל כך הרבה שנים.

מיקי לוי: על מה אתה מדבר?

משה גפני: תסביר את מה שאמרת.

משה גפני: אל תעבור על זה ככה.

משה גפני: אנחנו לא חקלאים אבל אנחנו מכירים את הדבר הזה לפני ולפנים.

משה גפני: יש לכם מעלה גדולה באגף התקציבים, שאתם רוצים כסף ואתם לא אומרים שאתם רוצים כסף, אתם אומרים: זה החלטה מקצועית.

משה גפני: תסביר מה.

משה גפני: אם מקצועית אז אני איתך.

משה גפני: מה מקצועית?

משה גפני: יש פה את המשרד המקצועי, שבגלל הפחד מכם הם לא עושים את זה.

איציק דניאל: בהזדמנות שהטילו את ההיטל הרציונל היה לעשות השוואת עלויות העסקה.

משה גפני: אמרתי.

משה גפני: זה לא הצליח.

איציק דניאל: האמירה האם הוא הצליח או לא הצליח צריכה בחינה.

איציק דניאל: נעשה את הבחינה המקצועית כמובן בשיתוף עם המשרד הרלוונטי.

איציק דניאל: נביא את הדברים אל שולחנו של שר האוצר על מנת שיקבל את ההחלטה.

מיקי לוי: עברו שבע שנים.

אסף לוי: מה הצליח?

אסף לוי: תגיד, יש לך ילדים?

איציק דניאל: אין לי כרגע עמדה מקצועית להגיד לכם האם ההיטל השיג או לא השיג את המטרה.

איציק דניאל: אני רק אומר שהדבר הזה צריך להיבדק.

מיקי לוי: הבנו.

מיקי לוי: אז אנחנו לא נשאל אתכם.

דובי אמיתי: כשאומרים שעלות ההעסקה של עובד זר הרבה יותר זולה משל עובד ישראלי זה לא נכון.

אסף לוי: וגם לפני ביטול הפטור לא היו עובדים ישראלים.

משה גפני: הגורם המקצועי הוא משרד החקלאות, הוא לא משרד האוצר.

משה גפני: צביקה כהן, אתה סמנכ"ל במשרד החקלאות.

משה גפני: אני מבקש לדעת מבחינה מקצועית: האם יש הצדקה?

משה גפני: האם נכון שההעסקה שלהם זולה יותר?

משה גפני: אני רוצה לדעת את העמדה המקצועית של המשרד המקצועי, שהוא משרד החקלאות, אני רוצה לדעת מה עמדתכם בעניין.

צביקה כהן: מכיוון שד"ר אסף לוי מנהל את נושא העובדים הזרים הוא בקי.

משה גפני: מי פוחד יותר ממשרד האוצר?

משה גפני: את זה נשאל אחר כך.

צביקה כהן: אתה מכיר את העמדה שלי מול משרד האוצר במשך שנים רבות.

משה גפני: אני מבקש לשמוע מן הגורם המקצועי המדויק ביותר.

משה גפני: אני רוצה לדעת: האם יש הצדקה מקצועית לשלם היטל על עובדים זרים מכיוון שעלותם זולה יותר?

אסף לוי: לעמדתי, חד-משמעית לא.

אסף לוי: לשני סוגי העובדים משלמים שכר מינימום על פי חוק, לשני סוגי העובדים צריכים לשלם פנסיה ומלוות על פי חוק.

אסף לוי: לעובדים זרים יש צווי הרחבה בהתאם לעובדים הישראלים.

אסף לוי: אני לא מכיר את הנתון שעלות ההעסקה זולה יותר.

אסף לוי: נהפוך הוא, עלות ההעסקה של עובדים זרים יקרה יותר כי החקלאי נדרש להוצאות נוספות.

אסף לוי: הוא צריך לעשות לו ביטוח, הוא צריך לתת לו מגורים, הוא צריך לשלם לו מחיה, עלויות הקיזוז נמוכות ממה שהוא משלם בפועל ולכן עלות ההעסקה של עובד זר גבוהה יותר משל עובד ישראלי.

אסף לוי: זה גם בא לידי ביטוי בתפוקות.

אסף לוי: התפוקות של עובד זר הרבה יותר גבוהות משל עובד ישראלי.

אסף לוי: כשכבר יש עובד ישראלי התפוקות שלו הרבה יותר נמוכות.

אסף לוי: לכן עבור אותה משכורת, המשכורת הגבוהה יותר של עובד זר, החקלאי מקבל תפוקה הרבה יותר טובה.

אסף לוי: לכן אני לא מבין את הטיעון המקצועי הזה, אני מצטער.

איציק דניאל: אנחנו יכולים לערוך פה את הדיון המקצועי עם המשרד, וערכנו אותו כמה וכמה פעמים.

איציק דניאל: עובד זר השכר שלו נמוך יותר משל עובד ישראלי.

איציק דניאל: זה המצב נכון להיום.

דובי אמיתי: לא נכון.

קריאה: השכר שלו נמוך אבל העלות שלו גבוהה.

עמית יפרח: לא הגיוני שעובד מדינה עומד בדיון רשמי של מדינת ישראל, הוא נציג האוצר, ומשקר כאן.

עמית יפרח: זה פשוט לא הגיוני.

קריאה: הוא לא משקר.

קריאה: הוא לא יודע.

קריאה: אתה צריך להבדיל בין שכר לבין העלות.

משה גפני: שאלתי את נציג משרד האוצר.

משה גפני: אני חושב שאתם לא נציגי האוצר.

משה גפני: אומר הגורם המקצועי במדינת ישראל – תראה, אתם יכולים לפרק מסגרות, מותר לכם, הרי הכסף אצלכם.

משה גפני: הגורם המקצועי שאני מכיר, ממלכתית זה משרד החקלאות, משרד החקלאות נמצא פה בעמדה בכירה.

משה גפני: אני לא מדבר על כך שהשר היה פה קודם וראיתי העתק של המכתב שהוא שלח לשר האוצר.

משה גפני: מקצועית נאמר באופן ברור, וזה גם הובן בסברה הגיונית, שהעלות של עובד זר לא יותר זולה מאשר העלות של עובד ישראלי.

משה גפני: התפוקה שלו גבוהה יותר, בשל הסיבות המקצועיות, ואני לא נכנס לזה.

משה גפני: לפי דעתי גם אתה לא יכול להיכנס לעניין הזה.

משה גפני: אתה יכול להגיד: אין לי כסף, אני רוצה עוד תקציב.

משה גפני: זה בסדר, תגיד את זה.

משה גפני: אבל מקצועית – יושבים פה גורמי המקצוע, ואנחנו ועדה שמפקחת על עבודת הממשלה.

משה גפני: אני רוצה לדעת, אני כמפקח על עבודת הממשלה: האם באמת עלותו של עובד זר נמוכה יותר?

משה גפני: התפוקה שלו נמוכה יותר?

משה גפני: אני רוצה לדעת.

משה גפני: אומר הגורם המקצועי: חד-משמעית להיפך.

משה גפני: הוא אומר שהעלות היא אותה עלות, התנאים הם אותם תנאים, התפוקה גבוהה יותר, הם מנמקים את זה.

משה גפני: אני לא נכנס בכלל לעניין הזה.

משה גפני: לכן אני רוצה לדעת מה תהיה ההמלצה שלכם לשר האוצר בעקבות הדברים האלה שאתם מכירים אותם.

איציק דניאל: אחדד שוב את הנקודה המקצועית שדיבר עליה נציג משרד החקלאות.

משה גפני: למה לחדד?

משה גפני: תגיד פשוט.

איציק דניאל: תנו לי רק לסיים את המשפט.

איציק דניאל: מבחינת הנתונים שמופיעים אצלנו, נתוני הלמ"ס, לא הנתונים שמשרד האוצר אוסף, לא נתונים של משרד החקלאות, לא נתונים של אף גורם אחר, הלמ"ס מפרסם נתוני שכר של עובדים ישראלים לעומת עובדים זרים.

רם בן ברק: אבל יש הבדל בין שכר לבין עלות.

רם בן ברק: למה קשה להבין את זה?

רם בן ברק: לגבי השכר אולי אתה צודק.

רם בן ברק: העלות של עובד זר גבוהה יותר מן העלות של עובד ישראלי.

רם בן ברק: הוא מרוויח אולי פחות אבל העלות שלו גבוהה בגלל ההיטלים, בגלל המס, בגלל הדיור, בגלל הרבה מאוד דברים, לכן העלות שלו יותר גבוהה.

רם בן ברק: בסופו של דבר לחקלאי הישראלי לא כדאי היום - - -

אסף לוי: צריך להשוות את שני סוגי העובדים, לא להשוות בין מנהל בחקלאות לבין עובד פשוט.

צביקה כהן: יש גם עובדות בשטח.

איציק דניאל: רק תנו לי להשלים את המשפט כי קשה קצת לעשות את זה בזום, תנו לי לסיים את הטיעון.

איציק דניאל: אנחנו מדברים פה גם על היבט שכר וגם על היבט של עלויות העסקה.

איציק דניאל: בסופו של דבר בפני המעסיק עומדים שני המרכיבים האלה ביחד.

איציק דניאל: המעסיק מסתכל לא רק על עלויות ההעסקה, הוא מסתכל גם על שכר הבסיס שיש לעובד ישראלי ויש לעובד זר.

איציק דניאל: כרגע לפי הנתונים שנמצאים בפנינו – אולי למשרד החקלאות יש נתונים אחרים – שהם נתוני הלמ"ס, אנחנו רואים שהשכר ועלויות ההעסקה של עובד זר בענף החקלאות נמוכות יותר מאשר של עובד ישראלי, מה שנותן עדיפות לעובד זר.

איציק דניאל: יושב-ראש הוועדה, אתה צודק, משרד האוצר מסתכל גם על היבטים תקציביים אבל גם יש לו ראייה על כלל המשק בהיבטי תעסוקה.

איציק דניאל: היינו אצלך בכמה וכמה דיונים בהקשרי תעסוקה, על ההשפעות, בין אם על אוכלוסיות ספציפיות, בין אם על מענקים.

איציק דניאל: כרגע במשבר הקורונה לצערנו נוצר מצב שיש עשרות ומאות אלפי אנשים שמחפשים עבודה.

אסף לוי: הם עדיין לא רוצים לבוא לחקלאות.

רם בן ברק: הם באמת ירוצו לחממות בערבה כדי לקטוף עגבניות.

רם בן ברק: ..

איציק דניאל: צריך למצוא את התמריצים הנכונים והכלים הנכונים על מנת לנצל את ההזדמנות הזאת, על מנת למשוך כוח אדם ישראלי לענף שאולי באמת בשנים האחרונות התקשינו בכך.

איציק דניאל: לכן, כפי שאמרתי, כל הסוגיות האלה, גם בהיבט התקציבי, גם בהיבט המקצועי, גם בהיבט של תעסוקת ישראלים במשבר הקורונה יובאו להכרעת שר האוצר, אנחנו מקווים שבימים הקרובים, בעקבות בקשתו של יושב-ראש הוועדה וחברי הכנסת אופיר כץ וקטי שטרית, על מנת שיקבל החלטה בנושא.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני רק רוצה לומר לך, לצערנו הרב אנחנו נמצאים כבר חודשים רבים, מתקרבים כבר לשנה שהקורונה נמצאת בתוכנו.

משה גפני: האם אתם יכולים להצביע על עובדים שבאו לחקלאות כתוצאה מכך שאין עבודה וכתוצאה מכך שנרשמים לאבטלה?

משה גפני: האם אתם יכולים להצביע על עובדים ישראלים חדשים שהגיעו לחקלאות?

איציק דניאל: לפי הנתונים של הלמ"ס, של סקר כוח אדם, כ-4,000 עובדים נפלטו בעקבות המשבר מענף החקלאות.

צביקה כהן: כי נסגרו הרבה משקים.

צביקה כהן: זה לא בגלל העובדים הזרים.

צביקה כהן: נסגרו משקים בגלל מדיניות של משרד האוצר.

דובי אמיתי: הוא אמר "נפלטו מענף החקלאות".

דובי אמיתי: לא נקלטו אלא נפלטו.

משה גפני: אבל לא שאלתי על זה.

משה גפני: שאלתי האם כתוצאה מן הקורונה וזה שאנשים נמצאים באבטלה ישראלים באו לעבוד בחקלאות?

משה גפני: ואז לא צריך עובדים זרים, עדיף שישלמו עליהם היטל.

משה גפני: האם יש כאלה?

משה גפני: מה אתה מספר לי על משקים שנסגרו.

משה גפני: אתה מדבר איתי על כאלה שנפלטו?

משה גפני: שאלתי מי נקלט.

איציק דניאל: אגיד שוב, רק אתייחס לסוגיה הזאת, גם לקליטה וגם לפליטה.

משה גפני: אתה לא רוצה לענות לי.

משה גפני: אתה צודק שאתה לא רוצה לענות לי, אבל בסדר, עכשיו אתה מדבר על משהו אחר.

משה גפני: שאלתי האם נקלטו עובדים ישראלים חדשים.

איציק דניאל: אני אומר שוב, אנחנו יודעים מן הנתונים שיש כ-4,000 אנשים שאיבדו את עבודתם בענף החקלאות, יצאו מענף החקלאות.

רם בן ברק: יש חוסר של אלפי ידיים עובדות בחקלאות ברגע זה שאנחנו מדברים.

רם בן ברק: אתם מנותקים מן המציאות, אין לכם מושג מה זה עבודה חקלאית, אין לכם מושג מה זה לעבוד בחקלאות.

רם בן ברק: פשוט בושה מה שאנחנו רואים פה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: שום דבר לא בושה.

משה גפני: זה לא בושה, הוא עושה את עבודתו.

משה גפני: שלחו אותו בשביל להביא כסף.

משה גפני: מה אתה עכשיו מבלבל לו במוח עם חקלאות?

איציק דניאל: היבט שני שאנחנו מתייחסים אליו, וזה מה שאנחנו עושים עם משרד החקלאות, הם הגישו תוכנית להוספת כוח אדם ישראלי לענף החקלאות.

איציק דניאל: אנחנו עושים את זה איתם בשיתוף פעולה, לשלוח כוח אדם ישראלי לענף הזה, שעד היום אין בו כל כך כוח אדם ישראלי.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ד"ר אסף לוי, בבקשה.

אסף לוי: בקצרה.

אסף לוי: נתוני הלמ"ס על העסקת ישראלים והשכר שלהם לוקחים בחשבון גם את החקלאים עצמם.

אסף לוי: יכול להיות שזה מטה את השכר למעלה וזה לא נכון.

אסף לוי: צריך להשוות תפוח לתפוח ומלון למלון.

אסף לוי: צריך להשוות את השכר של העובדים ולא השכר של החקלאי, שאולי סביר שהוא ירוויח קצת יותר מן העובד הזר.

אסף לוי: אל תצעקו, לפעמים הוא מקבל הרבה פחות מן העובד הזר, אני יודע.

אסף לוי: דבר שני, אני לא מבין איזו בדיקה אפשר לעשות חמש שנים אחרי שבוטל מס המעסיקים.

אסף לוי: לפני שבוטל מס המעסיקים לא נכנס אף עובד ישראלי.

אסף לוי: היו מהלכים של המשרד לעודד, עודדנו ב-1,000 שקל לחודש מעסיקים שייקחו עובדים ישראלים.

אסף לוי: היו פחות מ-100 בשנה, וגם הם לא נשארו יותר מחצי שנה.

אסף לוי: אז התשובה לבדיקה שלו, אני יכול לתת אותה כבר עכשיו.

צביקה כהן: אגב, גם מי שבא בעידוד לא בא לחממה, הוא בא ליד.

רם בן ברק: היה אפשר להציע לרפרנטים של האוצר שילכו לשבוע לפארן, יעבדו בחממה של פלפלים ואחרי זה יגידו אם הם חושבים שעובדים ישראלים יכולים לעבוד שם.

עמית יפרח: אפשר לבוא גם אליי לעין יהב.

עמית יפרח: כבוד היושב-ראש, טוב שאתה מכיר את הפרטים ואתה יודע שהישראלים לא נכנסים לא לשורת הפלפל ולא לשורת הנקטרינה ולא הולכים באמת לקטוף.

עמית יפרח: במקסימום הולכים לבתי אריזה.

עמית יפרח: אני מציע גם לאוצר, בואו נפסיק עם הפופוליזם הזה ונתחיל לדבר לעניין, לראות איך עוזרים לחקלאים ולא רק איך מפיצים שמועות לא נכונות.

עמית יפרח: שמעתי את הבחור הזה והזדעזעתי, באמת ברמה של ישראלי מצוי.

משה גפני: אני מציע שלא תלך לכנסת.

משה גפני: אם הזדעזעת מהדברים שלו, אל תלך לכנסת.

עמית יפרח: לא אלך, אני מבטיח לא ללכת.

משה גפני: או שתעשה תרגיל נגד הזדעזעות ואז אתה יכול ללכת.

עמית יפרח: אני מראש לא הולך.

משה גפני: אני מבקש לסכם את הדיון, אלא אם כן יש עוד מישהו שרוצה להוסיף.

דובי אמיתי: רק להבהיר: העובדים הזרים עובדים על פי חוק הגנת השכר.

דובי אמיתי: אין הבדל בינם לבין הישראלים.

דובי אמיתי: זה המצאה פרועה.

דובי אמיתי: יותר מזה, בחוק עובדים זרים הם מקבלים שורה של הטבות.

משה גפני: אני מסכם את הדיון כדלקמן על דעת כל חברי הוועדה, אלה שהשתתפו ואלה שמשתתפים עכשיו.

משה גפני: אנחנו מבקשים לפטור את החקלאים מהיטל העסקה של עובדים זרים.

משה גפני: אנחנו נניח את הצעות החוק, ובמקביל אנחנו נפנה לשר האוצר לאחר ששמענו גם את המשרד המקצועי בעניין, את משרד החקלאות.

משה גפני: אין עלות גבוהה יותר לעובד ישראלי מול עובד זר.

משה גפני: אין תפוקה גבוהה יותר של עובד ישראלי מול עובד זר.

משה גפני: מכל היבט אפשרי, במיוחד בתקופת הקורונה, עם המשבר הכלכלי הנוראי, שאנשים מתקשים בפרנסתם, לא שמענו על נהירה של עובדים ישראלים שהלכו לחקלאות בכדי לעבוד שם.

משה גפני: אילו זה היה קורה תמונת המצב הייתה אולי שונה והייתה איזו הצדקה להשית היטל על עובדים זרים כדי לעודד ישראלים נוספים לעבוד.

משה גפני: זה לא קורה.

משה גפני: העובדים הישראלים לא באים לעבוד במקצוע הזה.

משה גפני: זאת מציאות שאנחנו כבר שנים רבות רואים, ראינו אותה גם בשנים קודמות.

משה גפני: והראיה, שמשרד האוצר, עם כל זה שהוא רוצה את ההיטל הזה בגלל שהוא רוצה את הכסף, לא בגלל שהוא רוצה את החקלאות, לא הייתה לו אפשרות להתנגד לפטור מהיטל על עובדים זרים מכיוון שהיה ברור שזה לא יעודד עובדים ישראלים, הם לא באים לשם.

משה גפני: אנחנו נשארים בכלל בלי עובדים או נשארים עם כיס מחורר של החקלאים, שבלאו הכי יש להם הוצאות גדולות וקשות, ועכשיו הם יצטרכו לשלם גם את ההיטל.

משה גפני: לכן אני מציע שנניח את הצעות החוק.

משה גפני: במקביל אדבר גם עם שר האוצר.

משה גפני: הדיון פה העלה שהגורם המקצועי, דהיינו משרד החקלאות, תומך בעניין הזה תמיכה מוחלטת.

משה גפני: אין לו ספקות בכל מה שקשור לזה.

משה גפני: אפשר להגיד שרוצים להטיל מס גולגולת על חקלאי, להעניש אותו על כך שהוא עוסק בחקלאות, אבל מקצועית אסור להשית את ההיטל על העובדים הזרים בחקלאות.

משה גפני: אני מבקש שזה יונח בוועדת השרים לחקיקה ומהר, גם אם הוועדה הזאת לא מתכנסת, בכדי להביא את זה לדיון, ונבקש גם פטור מחובת הנחה כדי לקדם את זה.

משה גפני: במקביל אדבר עם השר.

משה גפני: שגית, יכול להיות שאת צודקת בעניין הזה, שאת החוק הזה צריכה להביא הממשלה, אבל אין לי תביעות גדולות מדי מן הממשלה ולכן צריך לעשות את מה שאפשר לעשות.

שגית אפיק: צריך להתחיל לחפש מקור תקציבי.

משה גפני: אני מודה לכם על הדיון הזה.

משה גפני: הישיבה נעולה.