ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 100, 2020-11-24 10:15

טלי פלוסקוב: צהריים טובים.

טלי פלוסקוב: היום ה-24 בנובמבר 2020.

טלי פלוסקוב: השעה 10:15.

טלי פלוסקוב: אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה הרווחה והבריאות.

טלי פלוסקוב: הדיון היום הוא במסגרת יום הפג הבינלאומי ועל סדר יום הוועדה השפעת ההתמודדות עם הקורונה על הטיפול בפגים בישראל.

טלי פלוסקוב: מי שיזמה את היום הזה היא ח"כ מיכל שיר שנמצאת איתנו, ובוודאי ובוודאי אנחנו מברכים על ציון היום הזה בכנסת, הוא מאוד מאוד חשוב.

טלי פלוסקוב: אנחנו נשמע פה כמה גורמים ובטח נעלה כאן כמה סוגיות שצריך לטפל בהן עוד.

טלי פלוסקוב: אני אזמין את ח"כ מיכל שיר לפתוח את הדיון.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

מיכל שיר סגמן: תודה רבה.

מיכל שיר סגמן: אתם יודעים שכשפנו אלי בהתחלה להוביל את יום הפג, אמנם אני פגה בעצמי אבל באמת לא הבנתי או לא ידעתי מהן השלכות הרוחב ובאמת מה המשמעות ביום –יום עוד לפני עידן הקורונה, על אחת כמה וכמה בעידן הזה.

מיכל שיר סגמן: ובאמת לאחר שעברתי שיעורים מאלפים וקיבלתי את האינפורמציה, הצטיירה לי תמונה שהיא בחלקה גם טובה, אבל בחלקה מאוד בעייתית שצריך לתת עליה את הדעת ובאמת לפתור אותה, כי מדובר פשוט בפיקוח נפש.

מיכל שיר סגמן: אז החדשות הטובות זה שבעידן הקורונה – אני מחזירה אתכם לחודש מארס, אני לא אשכח שהייתה מישהי בסין שאמרו שהיא בהריון והקורונה עוברת אל העובר.

מיכל שיר סגמן: ואז כולם נלחצו, אני זוכרת שגם אני בעצמי לקחתי את זה נורא קשה, אז החדשות הטובות, הקורונה לא עוברת לא לעובר ולא לחלב אם.

מיכל שיר סגמן: חדשות טובות שניות זה שכנראה, את יודעת טלי, אנחנו הנשים תמיד יש לנו מן גאווה כזאת שאנחנו אומרות 'אנחנו עבדנו עד לחדר לידה' נשים נורא אוהבות להתגאות בזה.

מיכל שיר סגמן: אז החדשות הטובות זה שהקורונה בעצם כפתה על נשים בהריון רגע לקחת צעד אחד אחורה ופשוט לנוח, ולכן אנחנו רואים ירידה בכמות הפגים שנולדים, כנראה שבאמת יש מן הפחתת לחץ מסוימת, אז לא צריך למשוך את הכל עד לרגע האחרון, אני חושבת שזה לקח מאלף.

טלי פלוסקוב: אני הגעתי ממדינה, וכשאני הייתי הצעירה, שם היה חודשיים לפני הלידה חופש.

טלי פלוסקוב: חופשת הלידה כללה גם חודשיים לפני הלידה.

קריאה: וכמה אחרי?

טלי פלוסקוב: שנה.

טלי פלוסקוב: אבל היו שם דברים טובים והיו שם דברים פחות טובים.

טלי פלוסקוב: אני עדיין אוהבת את המדינה הזאת הרבה יותר מאשר היה שם.

משה אבוטבול: בואו ניקח משם את הדברים הטובים.

מיכל שיר סגמן: אני ילדתי תוך כדי פריימריז.

מיכל שיר סגמן: באמת כמעט יצא על הדרך.

טלי פלוסקוב: זירוז לידה.

מיכל שיר סגמן: ממש זירוז לידה.

מיכל שיר סגמן: האינפורמציה הלא פשוטה שקיבלתי ותיכף אנחנו גם נרחיב עליה, זה שבאמת יש ברחבי העולם בנקים של חלב אם.

מיכל שיר סגמן: חלב אם, מרגע שאישה יולדת בלי קשר אפילו לפגים, אומרים שזה הדבר הנכון ביותר עבור הילוד, בין אם הוא פג, בין אם לא.

מיכל שיר סגמן: כשמדובר על פג, חלב אם זו ממש תרופה, תרופה שמונעת מחלות, תרופה שהיא חיונית, ויתקנו אותי כאן המומחים אם אני טועה, הוא יכול ממש להציל חיים מעבר ללפתור נכויות אולי גם בעתיד, מחלות בעתיד וכולי, ממש מדובר על תרופה לכל דבר ועניין, שכאשר אישה יולדת פג, היא לאו דווקא מסוגלת לייצר את החלב עדיין, ולכן החשיבות בבנק חלב אם הוא קריטי.

מיכל שיר סגמן: במדינת ישראל יודעים על הנושא הזה כבר 15 שנה, ברחבי העולם יש כמה וכמה בנקים קיימים, ועם זאת בישראל רק קם באוגוסט האחרון בנק חלב, כשהוא עדיין לא מתוקצב כמו שצריך, הוא עדיין לא מוסדר כמו שצריך וכל מקרה עדיין נבחן לגופו.

מיכל שיר סגמן: תחשבו על אמא שיולדת פג עוד בתקופת הקורונה, תחשבו על הלחץ הנפשי שמתלווה לכך, אגב, היא גם מנותקת מהילוד שלה כי קורונה, ואגב, אם היא חלילה – ויש כ-700 נשים בהריון שילדו כשהן חולות קורונה בעצמן, שהן ילדו תינוקות, תחשבו, כל הבית בבידוד, היא גם לא רואה את הילד, לפעמים גם האבא לא רואה את הילד, תחשבו על מה שקורה, ואז מתחילה סאגה שלמה של להשיג פשוט אוכל לילוד.

מיכל שיר סגמן: ואין סיבה, כי כשאני שאלתי מה התקצוב השנתי של דבר כזה, נאמר לי שזה 5 מיליון שקלים בשנה.

מיכל שיר סגמן: אמרתי, 5 מיליון שקלים בשנה מונעים תרופה והזנה מפגים שזקוקים לזה כמו אויר לנשימה, נשמע לי מאוד מופרך ולכן אני חושבת שבסוף זה איזה שהוא משהו שהוא פתיר.

מיכל שיר סגמן: יש לנו כאן נציג ממשרד הבריאות?

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: יש לנו מצגת, אנחנו נשמע את הנתונים.

מיכל שיר סגמן: אז אני אשמח מאוד לשמוע גם על הנושא הזה.

מיכל שיר סגמן: יש את הנושא, שוב, כל העניין הזה שבתקופת הקורונה מפרידים את ההורים, לפעמים האימא – אגב, כשאימא שלי ילדה אותי פגה היא לא ראתה אותי עשרה ימים, רק אבא שלי היה יכול לראות אותי – בתקופת הקורונה האימא יכולה לא לראות את הילוד אפילו יותר, כאשר אף אחד מבני המשפחה לא.

מיכל שיר סגמן: שוב, כל אישה שיולדת, מיד אומרים לנו "skin to skin", עור לעור.

מיכל שיר סגמן: אצל פגים על אחת כמה וכמה, וכשפג לא מקבל את ה- "skin to skin", יש לזה שוב השלכות מאוד מאוד נרחבות.

מיכל שיר סגמן: ושוב, הכל עניין שהוא פתיר, זה עניין אמנם תקציבי, הוא קצת יותר יקר, פשוט לפתוח מחלקות של פגים, חדרי משפחה מה שנקרא, שפשוט מאפשרים את הדבר הזה.

מיכל שיר סגמן: אמנם זה צורך עליון בתקופת קורונה, אבל זה גם דבר שצריך להיות בשוטף, כמו שקורה אגב בשאר מדינות העולם, אין סיבה שזה גם לא יקרה בישראל.

מיכל שיר סגמן: זה נושא נוסף, אני ממש נותנת - - - אנחנו באמת נרחיב על זה בהמשך.

מיכל שיר סגמן: האמת שזה בגדול, מדובר על חלב אם, מדובר על סוג של, אני קוראת לזה איחוד משפחות בתוך חדרים, ובאמת שימת לב, כי בעניין של פגים זה פיקוח נפש.

מיכל שיר סגמן: זה לא מותרות.

מיכל שיר סגמן: זה ממש פיקוח נפש.

מיכל שיר סגמן: נשמח לשמוע גם את המומחים.

מיכל שיר סגמן: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: ד"ר שמואל צנגן שהיה איתנו ואמר לנו בוקר טוב לפני כולם, יו"ר האיגוד לניאונטולוגיה.

טלי פלוסקוב: בבקשה אדוני, נשמח לשמוע.

טלי פלוסקוב: יש לנו מצגת ואנחנו מעלים אותה.

שמואל צנגן: בוקר טוב.

שמואל צנגן: תוך כדי שאתם מעלים את המצגת, קודם כל אני באמת רוצה להגיד תודה רבה לך מיכל, זה מדהים, קודם כל על הנגיעה האישית שלך, סיפרת גם לי ונורא שמחתי לשמוע שאת נולדת פגית וזה באמת קושר אותנו ואותך לסיפור, וגם כן - - -

מיכל שיר סגמן: פגית בנובמבר.

מיכל שיר סגמן: לא סתם.

שמואל צנגן: וגם על כל המידע שאת הספקת לארגן ואני כבר מאמץ אותך לשורותינו בתור ניאונטולוגית מבחינת הידע שהפגנת.

שמואל צנגן: אנחנו החלטנו שהפעם נייחד את יום הפג באמת לפי שנמצא בחדר וזה באמת בנושא הקורונה, ונשלב את זה בנושאים נוספים.

שמואל צנגן: באמת שוב, תודות.

שמואל צנגן: אנחנו נדבר על הנושא של הטיפול בילודים ופגים בתקופת נגיף הקורונה, נתונים אתגרים ופתרונות.

שמואל צנגן: כמו שמיכל הציגה, אני רוצה לפתוח בכמה נתונים ואקצר כי מיכל הציגה את חלקם.

שמואל צנגן: במהלך שמונה חודשי הקורונה האחרונים מארס-אוקטובר, נולדו 700 ילדים לאמהות מאומתות לקורונה, כ-0.6 מכלל הלידות בישראל.

שמואל צנגן: חשוב לציין שיש פה שונות, בבתי חולים בערים אדומות – 2% מהלידות היו של יולדות מאומתות, בעוד ש-0.2% בערים הירוקות.

שמואל צנגן: כמו שח"כ מיכל שיר אמרה, לא הוכח שנגיף הקורונה עובר מהאם לעובר דרך השליה ולא נמצאה עדות לנוכחות הקורונה בחלב אם, שאלה באמת בשורות טובות.

שמואל צנגן: אנחנו גם יכולים להגיד שכל הילודים שנולדו לאימהות המאומתות היו ללא תסמינים לקורונה, היו ממש ילודים בודדים שנדבקו, אבל ההידבקות שלהם הייתה –אנחנו יכולים להגיד בוודאות כמעט מוחלטת – לאחר הלידה, וגם התסמינים היו מאוד מאוד קלים.

שמואל צנגן: חום, ישנוניות, חוסר תיאבון, וזה חלף תוך מספר ימים.

שמואל צנגן: מה שעוד מעניין לציין בעולם וגם בארץ יש איזו שהיא הסתמנות של ירידה קלה בשכיחות לידת פגים בתקופת הקורונה.

שמואל צנגן: אנחנו לא יודעים בדיוק למה לייחס את זה, הנושאים האלה בבדיקה, בינתיים הקשר הוא איך נגיד, נסיבתי.

שמואל צנגן: יכול להיות שהעובדה שהאימהות פחות רצות ומסתובבות, יכול להיות שהסגר הוא זה שמשפיע, אבל זה באמת נושא שנצטרך ללמוד אותו ולהכיר אותו.

שמואל צנגן: כאמור באמת אין חשד להדבקות דרך השליה ואפשר להניק, אבל בכל אופן היו לנו בעיות ואתגרים משמעותיים בהתמודדות שלנו בעיקר בגל הראשון, זה התבטא בכך כמו שח"כ מיכל שיר אמרה, שתינוקות הופרדו.

שמואל צנגן: בגל הראשון למעלה מ-90% מהילודים הופרדו מהאימהות המאומתות.

שמואל צנגן: הייתה, אני אזכיר לכולנו, פאניקה גדולה.

שמואל צנגן: מדובר בחודשים מארס-מאי, היו 75 ילודים שנולדו לאימהות מאומתות, רובם הופרדו, הם לא קיבלו חלב אם, היו מצבים כמו שמיכל אמרה, שאימהות לא ראו את התינוקות שלהן שבועות רבים.

שמואל צנגן: אנשי צוות רבים נשלחו לבידוד.

שמואל צנגן: הדברים האלה בסך הכל, איך אומרים, נלמדו והופקו לקחים, ואז אנחנו מגיעים בעצם לבעיות שיותר מאפיינות אותנו עכשיו והן מאפיינות יותר את הגל השני.

שמואל צנגן: אני רק אומר, מתוך ה-700 שנולדו ליולדות מאומתות, 75 היו בגל הראשון והרוב המכריע היו בגל השני.

שמואל צנגן: אם בגל הראשון באמת הלידות התרכזו במרכזים של הערים האדומות, אז בגל השני ראינו פיזור כבר יותר רחב בכל בתי החולים.

שמואל צנגן: אחת הבעיות העיקריות שאנחנו מתמודדים איתן זה הנושא של הגבלת נוכחות הורים בפגיות.

שמואל צנגן: בגלל החשש להידבקות הצוותים הרפואיים והורים אחרים, הוגבלה כניסת הורים לפגיות וכמו שמיכל אמרה, לא בוצע נושא של מגע עור לעור החיוני להתפתחות הפגים, ובנושא הזה תיכף אני אגיע לפתרון שאני מבקש.

שמואל צנגן: בעיה נוספת שעלתה זה הגבלת נוכחות מלווים ליולדות.

שמואל צנגן: עקב חשש להידבקות הצוותים הרפואיים היולדות והילודים, הוגבלה כניסת מלווים ליולדות במחלקה לאם ולילוד.

שמואל צנגן: צריך לציין עוד דבר, היולדות בעיקר בגל השני, נמצאו להן פתרונות שהן יאושפזו עם הילודים שלהן במחלקת הקורונה, יולדות לא אוהבות את זה, אפשר להבין אותן, ואז קורית תופעה מאוד בעייתית, או שיש תת דיווח של יולדות לגבי העובדה שהן חשודות או חולות, שאת זה אולי ניתן לפתור בסקר של כל היולדות שנעשה אכן כמעט בכל בתי החולים, אבל היולדות האלה לאחר הלידה מבקשות להשתחרר מוקדם תוך סיכון עצמן והילודים שלהן כיוון שהן לא רוצות להתאשפז במחלקות הכלליות של הקורונה.

שמואל צנגן: אתגר נוסף שאנחנו עומדים בפניו זה נושא חיסוני החורף לילדים שנולדו פגים.

שמואל צנגן: כולנו יודעים שהפגים צריכים לקבל בשנת החיים הראשונה שלהם לאחר השחרור חיסון כנגד וירוס הפגים, וירוס ה-RSV, שהווירוס הוא דמוי שפעת שיכול לגרום לאשפוז, הנשמה ואף למוות.

שמואל צנגן: יש לנו כ-2,300 ילודים שיצטרכו לקבל את החיסונים האלה בחודשים נובמבר-מארס, אחת לחודש.

שמואל צנגן: צריך שהקופות ייערכו ויאתרו את הילודים שלא יוכלו להגיע לקבל את החיסון במוקדי החיסון עקב הנושא של הקורונה, ולתת להם את הפתרון ההולם בנושא הזה.

שמואל צנגן: אז כאמור הפתרונות שאני קורא ואני שמח שוב על ההזדמנות שניתנה לנו, ואני מניח שגם יתפתח דיון בהמשך, הפתרונות שאנחנו מבקשים – בנושא ההפרדה בין האם והילוד ועידוד הנקה במחלקה לאם ולילוד, אנחנו מבקשים ש- - - חדרים ייעודים ליולדות עם מיטות לשהות עם התינוקות בסמיכות למערך המיילדותי ולא במערך הקורונה.

שמואל צנגן: ובכלל, לקדם את נושא הביות, ברגע שאימא וילוד יהיו ביחד, כמקובל בעולם המערבי, יהיו פחות התערבויות, פחות כניסות של צוותים, האימא תוכל להיות יחד עם הילוד, ועד שיהיו לנו מחלקות ביות מלאות, שלצערי קיימות במספר מאוד מצומצם במדינת ישראל כרגע, צריך להמשיך ולבנות או להכשיר חדרים ייעודיים ליולדות מאומתות בסמיכות למחלקות לאם ולילד ולא במחלקת הקורונה.

שמואל צנגן: לגבי פגים, בנושא הגבלת כניסת הורים לפגיות לטיפול וביצוע מגע עור לעור, אז אנחנו למדנו, ובגל השני אנחנו יותר מאפשרים את זה, כמובן שחשוב שההורים יעטו מסכות, ולא ייכנסו לפגיה אם הם סימפטומטיים או חשודים, אבל זאת הזדמנות לקרוא לכך שאנחנו מבקשים שבהתאם לחוזר משרד הבריאות שכבר יצא בנושא הזה בשנת 2013, חשוב שיהיו בפגיות חדרים בודדים לפג ולמשפחתו.

שמואל צנגן: במדינת ישראל יש 900 מיטות ומתוכננות עוד כ-100 מיטות בהמשך, אפילו לא אחת מהן בנויה או מעוצבת כחדר בודד לפג ולהורים, כך שההורים יוכלו באמת להיות בחדר, לא לסכן הורים אחרים, לא לסכן את הצוותים, ולבצע את ה"skin to skin", זאת הזדמנות באמת לקרוא לקידום הנושא הזה.

שמואל צנגן: הייתה איזו שהיא תכנית של משרד הבריאות בזמנו, תכנית רב שנתית לבינוי ושידרוג ומיגון הפגיות, והקורונה כמו שאנחנו יודעים, היא רק מעצימה את הבעיות שהיו לנו קודם.

שמואל צנגן: זאת הזדמנות טובה לקרוא למדינת ישראל ולמשרד הבריאות לקדם את נושא החדרים הבודדים בפגיות שלנו, אנחנו נמצאים בנושא הזה בפיגור של שנת דור מהפגיות שנמצאות בעולם המערבי.

שמואל צנגן: נושא אחרון שצריך לפתור זה נושא ההיערכות לעונת החורף.

שמואל צנגן: הקופות צריכות להיערך לאיתור מבעוד מועד של תינוקות שלא יכולים להגיע למוקדי החיסון, ולהציע פתרונות במסגרת ביקורי בית או קביעת מועד חלופי.

שמואל צנגן: אני רוצה להראות לכם שקופית אחרונה שלי בנושא בנק חלב אם, שח"כ מיכל שיר הזכירה.

שמואל צנגן: באמת, ברכות להקמת בנק חלב אם הראשון בישראל בחסות מד"א בירושלים, הוא פועל מאוגוסט 2020.

שמואל צנגן: משתתפת איתנו גם כן ד"ר אילת שנער, מנהלת בנק דם שמעורבת מאוד בנושא הזה, ובאמת המאמץ שלהם לתת שירות הוא מדהים, המסירות שלהם.

שמואל צנגן: חשוב לציין, כמו שמיכל אמרה, שחלב אם באמצעות בנק חלב אם הוא חיוני לכ-800 מתוך 1,600 הפגים הקטנים שנולדים מדי שנה במדינת ישראל, שלאימהות שלהם אין די חלב אם, זה חשוב מאוד כדי למנוע את מחלת המעי הנמקי שגורמת לתחלואה קשה ואף למוות והיא פוקדת כ-5% מסך הפגים שנולדים במשקלים הנמוכים האלה.

שמואל צנגן: אנחנו עשינו חישוב, מדובר בסדר גודל של כ-5,000 ליטר, פלוס מינוס, מחיר של כ-5 מיליון שקל לשנה.

שמואל צנגן: הנושא הזה עדיין לא סגור, לא מבחינת משא ומתן, מקורות התקצוב, ואנחנו מבקשים וקוראים למדינת ישראל שהפגים שלנו ימשיכו לקבל את חלב האם ולא יהיו תלויים חלילה במשברים כאלה או אחרים שמאפיינים משא ומתן בין הגורמים הרלוונטיים.

שמואל צנגן: עד כאן, ושוב תודה רבה על ההזדמנות להעלות את הנושאים הבוערים שלנו.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לד"ר שמואל צנגן.

טלי פלוסקוב: עו"ד מועאוויה כבהה, מנהל תחום תכניות התערבות במשרד הבריאות בבקשה.

מועאוויה כבהה: שלום לכם.

מועאוויה כבהה: קודם כל תודה על ההזדמנות, נחמד מאוד לראות את כל הפנים שאנחנו רואים כל שנה מהכנסת, היום אנחנו בזום, אין מה לעשות, זו המציאות.

מועאוויה כבהה: קודם כל תודה לח"כ מיכל על ההזדמנות שנתנה לנו גם להציג את הנתונים שלנו, אגב, ח"כ, גם אני פג, נולדתי בשבוע ה-28 והייתי מאושפז שלושה חודשים בפגיה בעמק.

מועאוויה כבהה: אני חושב שעשו עבודה טובה.

מועאוויה כבהה: אנחנו ארבעה אחים, ארבעה פגים.

מועאוויה כבהה: אז יש לי שייכות מאוד רבה לתכנית, תכנית הכוכבים שאנחנו מדברים עליה במשרד הבריאות, שהחלה בשנת 2014, היום אנחנו בשנה השביעית שלה ואני אשמח להציג לכם מה זה תכנית הכוכבים שהיום אני מגלה שתכנית הכוכבים, בדומה למגן אבות שהיום אנחנו עובדים עליו לשמור על האבות שלנו מהקורונה, אני חושב שתכנית הכוכבים היא מגן הפג, שפשוט אלמלא הייתה, לדעתי היום היינו בקטסטרופה בפגיות.

מועאוויה כבהה: אנחנו מדברים על תכנית הכוכבים, תכנית שהיא רב-שנתית לשיפור איכות הטיפול בפגיות במדינת ישראל, קודם כל ראשי פרקים לתכנית, קצת נתונים.

מועאוויה כבהה: בשנת 2019 נולדו במדינת ישראל 186,203 ילדים ב-183,826 לידות, אגב, זו ירידה של 3,000 ילודים משנה שעברה.

מועאוויה כבהה: נולדו 2,655 פגים מתחת ל-1.750 ק"ג שזה הפג הדיפרנציאלי המזכה.

מועאוויה כבהה: בישראל ישנן 30 פגיות עם 871 עריסות, כולל אסותא שנפתחה פגיה חדשה.

מועאוויה כבהה: בתחילת התהליך הועסקו בפגיות 142 ניאונטולוגים ו-587 אחיות בעלות - - - סל בסיסי.

מועאוויה כבהה: יש את חופש הבחירה של היולדת בבית חולים ותחרות על השירות.

מועאוויה כבהה: אלה הנקודות שיצאנו איתן לתכנית.

מועאוויה כבהה: הקשיים המרכזיים ביציאה היו שיקולי יולדת אל מול שיקולי מנהל בית חולים, דבר שהביא לנו לתוצאה עגומה של הזנחה של מערך הפגיות, חוסר ברופאים ואחיות, ותשתיות מיושנות.

מועאוויה כבהה: ואז הגיעו הכתבות ודו"ח מבקר המדינה שהתריע על מציאות עגומה בכלל הפגיות במדינת ישראל ואז היינו צריכים לשבת במשרד הבריאות, עם משרד האוצר, ובתוך האגפים שלנו עם איגוד הניאונטולוגים וכל הנוגעים בדבר, לנתח את הבעיה על מנת לשפר בעקבות דו"ח מבקר המדינה.

מועאוויה כבהה: ואז גילינו עומס ואחוזי תפוסה גבוהים בפגיות, עליה באירועי הזיהומים בקרב פגים, היה מחסור אדיר ברופאים ואחיות במקצועות הבריאות, תשתיות מיושנות, חוסר בציוד לפגים, חוסר תיאום ברציפות הטיפול.

מועאוויה כבהה: תארו לעצמכם שכל זה היה ממשיך להתנהל משנת 2014 עד היום בלי שנטפל בבעיות האלה, מה היינו עושים היום מבחינת הקורונה.

מועאוויה כבהה: ניתן מענה משולב, הוקמה ועדה מקצועית לבחינת הנושא, הסדרה מקצועית - - - חטיבת הרפואה שלדעתי עשתה מהפכה מאז שהיא יצאה, חיזוק הנאונטולוגיה, מענקים לרופאים כמקצוע במצוקה, אחיות מומחיות בנאונטולוגיה עם סמכויות מורחבות, דבר שעובד, והוא נפלא.

מועאוויה כבהה: אנחנו רואים את זה עם תוצאות נפלאות בפגיות, תוספת תקציבית בהבשלה מלאה על פני ארבע שנים, אנחנו היום בשנה השביעית.

מועאוויה כבהה: כשאני אומר הבשלה מלאה, זה 200 מיליון שקל שניתנו ב-4 השנים הראשונות, 20, 40, 60, 80, והשנה אנחנו ממשיכים, ותיכף אדבר על התקצוב.

מועאוויה כבהה: המטרה היא צביעת הכסף מכוון איכות לפגיות.

מועאוויה כבהה: הבעיה הייתה שהכסף ניתן אך לא יועד לפגיות.

מועאוויה כבהה: הייתה אפשרות להסיט את הכסף בתוך בית החולים למקומות ולמקורות אחרים, דבר שהביא את הפגיות עד כדי הזנחה.

מועאוויה כבהה: חיזוק בתי החולים הקטנים והפריפריים, מודל תמרוץ, מדדים, כוח אדם, תשתיות ואיכות, בקרות שנתיות בכל הפגיות על ידי צוות רב מקצועי, שקיפות לציבור, וזה חשוב מאוד, מודל דינמי שמשתנה לכיוון שיפור איכות, המודל משתנה משנה לשנה, הכסף צבוע וייעודי לטיפול בפגיות, כסף צבוע וייעודי להוספת תקני אחיות תוספתיות בפגיות.

מועאוויה כבהה: אתם יכולים לראות שמתחילת התכנית, מ-2014 עד 2020 הקריטריונים שהשתנו, כל שנה הוספנו קריטריונים חדשים, אלה הקריטריונים שנוספו במהלך השנים בנוסף למודל הבסיסי שפשוט ליווה אותנו כל הזמן.

מועאוויה כבהה: בשנת 2020 זזו שנה שהיא בצל הקורונה, 2021 לאן – אנחנו נצטרך לחשוב ולהפעיל את מיטב המוחות שמשתתפים בתכנית להחליט לאן אנחנו הולכים בשנת 2021.

מועאוויה כבהה: תוצאות, אנחנו יכולים לראות בתחילת הדרך שציון הפגיות הכללי במדינת ישראל היה 33 לפי המדדים שנקבעו גם בין משרד הבריאות לאיגוד הניאונטולוגי לכל הגורמים, שזה 33 מתוך 100, שזה באמת מציאות עגומה.

מועאוויה כבהה: עד סוף 2019, ותיכף אגיד למה עד סוף 2019 ולא עד סוף 2020, הגענו ל-92.2.

מועאוויה כבהה: במהלך 2020 השיפור נמשך.

מועאוויה כבהה: אם אנחנו רוצים לראות את השיפור בין פריפריה, תמיד אמרו שבפריפריה לא משקיעים, התכנית שמה את הפריפריה במרכז ובדקנו תמיד, היה חשוב לנו לבדוק את הנתונים של הפריפריה מול המרכז או מול הכלל ארצי, אנחנו רואים שבפריפריה התחלנו עם אותו ניקוד וסיימנו עם ציון של 96 לעומת ציון של 92 בפגיות כלל ארצי.

מועאוויה כבהה: מבחינת שיעור אירועי הזיהומים, בהתחלה היינו 4.02 אירועי אלח דם נרכש ל-1,000 ימי אשפוז והצלחנו בסוף 2019 לרדת ב-76% מבחינת כמות הזיהומים בפגיות, שזה דבר נפלא, ל-1 ל-1,000 ימי אשפוז.

מועאוויה כבהה: אנחנו רואים גם בפריפריה שהצלחנו להוריד יותר זיהומים מבחינת ירידה מהממוצע הארצי, מ-3.1 ל-0.85, שזה פחות מהממוצע הארצי.

מועאוויה כבהה: עד סוף 2019 יש תוצאות של תוספת איוש של 396 תקני אחיות, הסמכת 240 אחיות בקורס על בסיסי בטיפול נמרץ פגים, ועוד 90 אחיות עד ינואר 2020, הוסמכו 32 אחיות מומחיות בפגיות, 102 רופאים, 24 מומחים ו-72 מתמחים חדשים, תוספת של 159 תקנים של מקצועות הבריאות, תוספת של 20 תקנים ייעודיים של אחיות למניעת זיהומים בפגיות.

מועאוויה כבהה: תקן ייעודי של פסיכולוג קליני בפגיות, שזה דבר נפלא, זה להורים, למשפחות וגם לצוות.

מועאוויה כבהה: תקן ייעודי של מנהלן בפגיות, תוספת של 20 תקנים בכלל הפגיות.

מועאוויה כבהה: השלמת פערי ציוד ובינוי בפגיות – 30 מכשירי רנטגן דיגיטלי בכל הפגיות בארץ, 110 מיטות חדשות בפגיות התווספו במסגרת תכנית המיטות.

מועאוויה כבהה: 21 חדרי הורים חדשים, 21 חדרי הנקה חדשים, 20 מטבחי חלב חדשים בתוך הפגיות, 16 חדרי רופאים חדרים ו-13 חדרי בידוד חדשים בתוך הפגיות.

מועאוויה כבהה: גם ביצענו סקר שביעות רצון בעזרתה של רומי שחורי והעמותה, ואנחנו רואים שהציונים בשנה שנעשה בה הסקר, שזה שנת 2019, מראים על נתונים מאוד גבוהים ביחס למחלקות אחרות גם בבתי החולים, גם בחלוקה לפי מרכז-פריפריה, אנחנו רואים ששביעות הרצון כן ברמה גבוהה יחסית.

מועאוויה כבהה: התוצאות של המודל ב-2018, אתם צריכים לראות שגם בתי החולים, בגלל שהכנסנו תחרותיות, היא דינמית.

מועאוויה כבהה: בתי החולים חולקו למרכזי-על בינוניים וקטנים לפי מספר לידות ואתם יכולים לראות שבתי החולים מבחינת מצטיינים הם בתי חולים שהשתפרו מעל לממוצע, אלה בתי החולים ב-2018, המענקים שולמו לפגיות בצורה שווה גם מבחינת ההצטיידות וגם מבחינת הקריטריונים, אם זה פגיה קטנה או פגיה גדולה שהשתפרה בצורה של מצטיינים, אז קיבלו מענק כפול, גם הגדולה וגם הקטנה.

מועאוויה כבהה: אנחנו יכולים לראות ב-2019 יש דינמיות גם בבתי החולים שמשתנים וזה משפיע גם על התקצוב, זאת אומרת שהתקצוב מחולק בצורה טובה בין בתי החולים השונים.

מועאוויה כבהה: זה שקף מאוד מעניין, תמיד חשבנו אם הכסף ילך למרכז או לפריפריה ואז כשבדקנו ראינו שחלוקת הכסף ביחס למספר הלידות בפריפריה ובמרכז, היא טובה.

מועאוויה כבהה: כמות הלידות בפריפריה ב-2018 מהווה 25% מכמות הלידות הארצית בפגיות, הפגיות שם תומרצו ב-25% מכלל התמרוץ הארצי.

מועאוויה כבהה: זאת אומרת שהיה שוויון מבחינת התמרוץ ומבחינת הלידות.

מועאוויה כבהה: זאת אומרת פג בפריפריה קיבל כמו פג במרכז, באיכילוב ובשיבא.

מועאוויה כבהה: אנחנו יכולים לראות שבשנת 2019 יותר אפילו באנו לקראת הפריפריה, ש-24% מכמות הלידות בפריפריה, הם קיבלו 27% מהתקציב שניתן.

מועאוויה כבהה: מבחינת הקורונה, ד"ר צנגן דיבר על הנושא, אני מבין שיש פגים שיש ירידה ברמת ה-"skin to skin", יש ירידה בשיתוף ההורים בפגיות, אבל חברים, אין מה לעשות.

מועאוויה כבהה: אנחנו במגפה שפוקדת את כולנו.

מועאוויה כבהה: התרופה היחידה שהיום יש לנו, שעדיין אין לנו חיסון, אנחנו לא ממש מכירים את המחלה הזו בצורה טובה, התרופה היחידה היא לשמור, היא הריחוק הגופני והריחוק החברתי.

מועאוויה כבהה: אני מבין שזה משהו שצריך לטפל בו, צריך לתת להורים להמשיך לטפל בפגים שלהם, הקורונה עוד תלווה אותנו, אבל במהלך החודשים מארס-אוקטובר היו 661 לידות ליולדות מאומתות מסך כלל 120,000 לידות שהיו במדינת ישראל, כ-0.5% מכלל הלידות.

מועאוויה כבהה: מספר הלידות בגל הראשון, ד"ר צנגן דיבר על הנתונים האלה, אבל במבחן התוצאה, אני רוצה להגיד לכם שאם אנחנו מסתכלים על הנתונים האלה, אנחנו הצלחנו למנוע – וכשאני אומר הצלחנו, זה לא אני ולא משרד הבריאות, זה משרד הבריאות, אני, ד"ר צנגן, האיגוד, העמותה, ההורים וגם הצוותים בפגיות כולל כוחות העזר.

מועאוויה כבהה: כל אחד מאתנו נתן בתכנית הכוכבים ונותן כל יום באותה מידה.

מועאוויה כבהה: זה לא אני, זה כולנו.

מועאוויה כבהה: כולנו אנחנו ביחד.

מועאוויה כבהה: אלה קצת תמונות של שיפורים בבתי החולים, אנחנו יכולים לראות אולמות טיפול נמרץ חדשים, חדרי תרופות חדשים.

מועאוויה כבהה: אנחנו רואים חדש בעיניים.

מועאוויה כבהה: כשאני מסתובב בפגיות.

מועאוויה כבהה: כשנכנסתי למשרד הבריאות על התכנית הזאת באמת שהסתובבתי בפגיות, חשכו עיני, וכשהיום אני רואה את האור הזה ואת החדש ואת הנוצץ אני חושב שזה לטובת כל הפגים.

מועאוויה כבהה: ניבנו פגיות חדשות, נבנות פגיות חדשות ממוגנות במדינת ישראל, ואני חושב שאנחנו בכיוון הנכון, שיפרנו המון, ח"כ מיכל, יש עוד לאן לשאוף, יש עוד לאן להשתפר.

מועאוויה כבהה: אנחנו ביחד יד ביד עם האיגוד, עם ההורים, אתכם חברי הכנסת, עם כל מי שידו נוגעת בדבר כדי לשפר עוד ועוד ועוד.

מועאוויה כבהה: אני יודע שאת רוצה ממני תשובה לגבי בנק חלב אם ששאלת בהתחלה.

מועאוויה כבהה: אז אני אתייחס.

מיכל שיר סגמן: האמת היא שיש לי אפילו עוד שאלה קטנה לגבי המצגת.

מועאוויה כבהה: אין בעיה.

מועאוויה כבהה: אני גם שלחתי את המצגת לוועדה, אני אשמח גם שתעבור אלייך.

טלי פלוסקוב: אנחנו נעביר לכל חברי הכנסת שנמצאים כאן.

מועאוויה כבהה: לגבי בנק חלב אם, בנק חלב אם הוא מיזם מאוד חשוב ואנחנו רואים, במהלך השנים ראינו את החשיבות של חלב אם בפגים בפגיות, ופגים שלא קיבלו חלב אם בזמן או שלא היה ביכולתה של האם להניק אותם הגיעו עד סיבוכים קשים, אפילו עד תמותה לפעמים.

מועאוויה כבהה: מתוך החשיבות הזו משרד הבריאות חושב וחשב תמיד שבנק חלב אם, אמנם אנחנו אחת המדינות האחרונות שהקימה בנק חלב אם, אבל אני חושב שהקמנו אותו בקריטריונים ובתנאים הכי טובים שבעולם.

מועאוויה כבהה: אף פעם לא מאוחר.

מועאוויה כבהה: העיקר שנקים אותו, הקמנו אותו, בנק החלב כמו שאמר ד"ר צנגן, פועל מסוף אוגוסט, נחתם חוזה בין מד"א שעושים עבודה מצוינת ואני חושב שהארגון שנבחר לנהל את בנק חלב אם עם הניסיון של פרופ' שנער בבנק דם ובכל נושא מניעת הזיהומים והניהול שלו, אני חושב שזו הייתה בחירה הכי נכונה.

מועאוויה כבהה: חתמנו חוזה להפעלה של בנק חלב אם ל-4 שנים, בחוזה דובר גם על תקצוב.

מועאוויה כבהה: אנחנו מסוף אוגוסט מנסים איך שהוא להגיע לתמחור.

מועאוויה כבהה: הנושא שהיום אנחנו דנים בו הוא תמחור, איך אנחנו מתמחרים חלב אם במדינת ישראל, ואהיה הכי כן אתכם, יש מחיר של חלב בבנקי חלב בעולם, אנחנו בדקנו תמחורים, עשינו בדיקה של כמה עולה לנו חלב אם פה, ובסופו של יום לא משנה העלות.

מועאוויה כבהה: חשובה לנו התועלת.

מועאוויה כבהה: בסופו של יום חיי פג שווים יותר מכסף.

מועאוויה כבהה: ואנחנו נגיע לעמק השווה עם מד"א, אנחנו בדיונים כל יום כל היום, ומה שבטוח שגם אנחנו וגם מד"א, אני מאוד מודה להם על זה שבאמת יוצאים מגדרם לספק את החלב לפגיות, גם בקהילה שבעולם אני לא חושב שזה דבר שקורה.

מועאוויה כבהה: אנחנו דאגנו, אני רואה את לירז כרמלי פה, יכול להיות שאחת האימהות שדאגנו לה בהתחלה בקהילה.

מועאוויה כבהה: יכול להיות.

מועאוויה כבהה: אז אנחנו נעשה הכל.

מועאוויה כבהה: אנחנו מדברים כל יום, כל היום, עד השעות המאוחרות בלילה לגבי בנק חלב אם ואני מבטיח לך שהנושא יוסדר גם תקציבי ונגיע - - -

טלי פלוסקוב: יש לך הערכה מתי?

מועאוויה כבהה: קודם כל בנק חלב פועל, התחיל לעבוד בתקופת הרצה של חודשיים, הארכנו את זה לעוד חודש בעוד 100 ליטר.

מועאוויה כבהה: בשלושת החודשים הראשונים אושרו 300 ליטר חלב שניתנו לפגים.

מועאוויה כבהה: כרגע אנחנו - - -

מיכל שיר סגמן: רגע, מתוך כמה שזקוקים?

מועאוויה כבהה: נכון.

מועאוויה כבהה: זה לא ברז שסוגרים אותו כי הגענו לסכום כסף מסוים.

מועאוויה כבהה: כל פג שצריך חלב אם צריך לקבל אותו.

מועאוויה כבהה: אנחנו בדיונים, גם אתמול עד שעה מאוחרת בלילה היה לנו דיון על חלב אם.

מועאוויה כבהה: אנחנו צריכים לסיים גם את התמחור בצורה מהירה, שבנק החלב פשוט צריך להמשיך לפעול וזה לא צריך לעניין את האימא בקצה שיש בעיות תקציביות.

מועאוויה כבהה: האימא והפג בקצה צריכים לקבל את החלב ואת הכמות שדרושה לו, כי זו הצלת חיים, תרופה.

מועאוויה כבהה: חלב אם מבחינת הפג זו התרופה הכי טובה היום.

מיכל שיר סגמן: איך אנחנו יכולים לעזור כדי לזרז את זה?

מועאוויה כבהה: איך תוכלו לעזור כדי לזרז את זה?

מועאוויה כבהה: קודם כל נחתם חוזה.

מועאוויה כבהה: אנחנו גוף ממשלתי שצריכים להתנהל גם משפטית בצורה נכונה, אנחנו לא יכולים לבוא ולשלם כספים מבלי שהכל יהיה מגובה ומאושר.

מועאוויה כבהה: אנחנו מבינים את חשיבות הדבר, אני מבטיח לכם שבשבוע הקרוב נדווח לכם על התקדמות מאוד משמעותית בהפעלת בנק חלב אם שהוקם כבר והוא פועל.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם, אני חושבת שגם חברי הכנסת הרגישו, התרשמנו מאוד מהמקצועיות שלך, מהמסירות שלך לנושא וגם מהסיפוק שלך מהעבודה שאתה עושה.

טלי פלוסקוב: אז אנחנו פה גם מרגישים את זה וזה באמת משמח מאוד.

מיכל שיר סגמן: אני מגיעה מוועדת הכספים.

מיכל שיר סגמן: זה מאוד מרענן לשמוע תשובות מנומקות ויסודיות ומקצועיות כאלה.

מיכל שיר סגמן: שם זה תסכול על גבי תסכול.

טלי פלוסקוב: הנה, המנהלת אומרת שאצלנו זה תמיד ככה.

טלי פלוסקוב: ובאמת ראיתי, גם בדיון הראשון היום, גם ראינו נציגה של משרד הבריאות.

טלי פלוסקוב: יש שינוי גישה.

טלי פלוסקוב: אנחנו רואים ומרגישים את זה ורק כך מצליחים להביא בשורות ודברים טובים לאזרחים.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לתת לאחד מנציגי ההורים.

טלי פלוסקוב: אבל לפני כן ח"כ משה אבוטבול רוצה לומר משהו והוא צריך לצאת לדיון אחר, אז ניתן לו להתייחס.

טלי פלוסקוב: אחר כך רומי שחורי ואחר כך נציגת מד"א.

משה אבוטבול: בוקר טוב לכם.

משה אבוטבול: אני קודם כל רוצה להודות לך מיכל על הדיון החשוב הזה, זה דבר מאוד חשוב.

משה אבוטבול: אני גם שמח שאת באה ממקום כזה שבעצם, סיפרת לנו מונולוג אישי שהיית גם פגה, אני לא הייתי אף פעם פג ולא בסיכוי הזה של הממדים, אבל כן היה לי את החוויה הזאת של פגות עם נכד שלי שנולד פג בבית חולים אסותא באשדוד.

משה אבוטבול: אני חייב דווקא פה לציין את בית החולים שנתן טיפול מאוד מיטבי להורים וגם לפג וכולי.

משה אבוטבול: אני חייב לציין שבנושא הזה של הפגות מאוד חשוב לי שנשים לב, כי לפעמים ישנם לחצים כאלה ואחרים – ואני אומר את זה בצורה הכנה ביותר – על הורים שאולי הילד לא יהיה טוב, לחשוב לדבר על הפלות ועל דברים מסוג זה, חייבים להדגיש את הנושא הזה, שזה כל כך לא נכון.

משה אבוטבול: והנה במקרה הזה דווקא של הנכד שלי, הפעילו מערכת לחצים אדירה על ההורים 'תוותרו ותוותרו' והנה היום ב"ה הנכד הוא נכד פלא, מתוק בריא ושלם, כך שבנושא הזה חייבים להדגיש את זה גם כן בימים האלה.

משה אבוטבול: עכשיו אני כן רוצה לשים לב לדגש שאולי לא דיברו על זה מספיק בוועדה.

משה אבוטבול: הורים בתקופה הזאת של הקורונה לצערנו, חלקם בגלל כורח הנסיבות שהם בבידוד או במצב כזה שהם חולים, הופרדו מעל ילדיהם.

משה אבוטבול: אני מבין את זה וזה כורח המציאות והבריאות של התינוק, אבל כן צריכים להיערך לכך, לתגבר את מערך הפסיכולוגיה בתקופה הזאת.

משה אבוטבול: כי הורים כאלה, אמא כזאת שאחרי לידה מפרידים ממנה את התינוק, את אומרת שאמך לא ראתה אותך 10 ימים, פה יהיה מדובר על הרבה יותר.

משה אבוטבול: חייבים להיערך לכך בחיזוק מערך הפסיכולוגיה, טלי, בנושא הזה, כדי לחזק את אותם הורים, לתת להם הרבה השפעות כי אני בטוח שהנושא של חיזוק הפסיכולוגים בתקופה הזאת חשוב לא פחות לטיפול לאחר מכן, שהילד מגיע הביתה, שהורים בריאים יקבלו את הילד זה ולא חלילה הורים שעברו סוג של טראומה של פרידה מילדים, בפרט אם מדובר פה במשפחה קטנה, שאז זה מאוד חשוב.

משה אבוטבול: אני רוצה להודות לך טלי ולכולם, צר לי שאני צריך לצאת לעוד נושא אחר, חשוב לא פחות.

משה אבוטבול: תמשיכו להצליח.

משה אבוטבול: אנחנו אתכם, אני גם אדבר במליאה היום על הנושא הזה, אני אחד מהנואמים שם, נחזק את המערך.

משה אבוטבול: תודה רבה לכולם.

טלי פלוסקוב: תודה רבה משה אבוטבול.

טלי פלוסקוב: חכמת החיים שלך תמיד מוכיחה את עצמה בדיונים.

טלי פלוסקוב: אנחנו חוזרים לרומי שחורי.

טלי פלוסקוב: אני מבינה שאת נציגת להב, למען הפגים בישראל.

רומי שחורי: נכון.

רומי שחורי: אני מנכ"לית העמותה ואני גם אמא לליה שנולדה בשבוע ה -29, במשקל 768 גרם.

רומי שחורי: זה שתי כפות ידיים.

רומי שחורי: יכולתי ממש לעטוף אותה בשתי כפות ידיים.

רומי שחורי: לפני 11 שנים כשליה שלי נולדה, בכלל לא היה אופק לבנק חלב אם ולי לא היה חלב בשבילה, והיא חלתה במחלת המעי הנמקי, שזה - - - ואת ההשלכות של הניתוחים שהיא עברה וכל מה שהיא עברה ב-110 הימים שלה בפגיה, אנחנו בעצם חווים עד היום כשהיא בת 11.

רומי שחורי: אני רוצה באמת להגיד, כשאנחנו מדברים על פגים, בדיונים תמיד זה 'הפגים', אבל אני כנציגת ההורים רוצה להגיד שהפגים האלה הם הילדים שלנו ואנחנו אלה שמתמודדים עם השלכות הפגות לאורך כל החיים.

רומי שחורי: אז אנחנו לא מדברים רק על הישרדות הפגים, שבאמת נעשית עבודה מדהימה על ידי הרופאים והאחיות וכל הצוותים במשרד הבריאות וכל מה שעושים משפר המון, אבל בסופו של דבר ההשלכות הן ארוכות טווח וצריך לקחת את זה בחשבון גם על ההתפתחות הפיזית וגם הנפשית של הפגים.

רומי שחורי: אז אני רוצה להתמקד, כי באמת דיברו פה על רוב הדברים שרצינו להעלות היום, אבל אני רוצה להתמקד בשני דברים.

רומי שחורי: אחד – נושא חלב אם.

רומי שחורי: אנחנו מברכים כמובן על פתיחת בנק החלב באוגוסט, ובאמת כמו שמועאוויה אמר, אנחנו המדינה הראשונה שבאמת יכולה לספק חלב אם גם הביתה כהמשך טיפול, ובאמת אני מברכת על זה כי כל מי שהצפתי את זה מולו אמר לי 'זה לא יקרה עד שלא יהיה הסדר בסל התרופות', אבל ברגע שאין הסדרה רציפה של בנק החלב, האימהות, יש כרגע שני פגים שמקבלים בבית, האימהות בחרדה קיומית משבוע לשבוע, שייתכן ולא יהיה להן חלב לתינוקות.

רומי שחורי: ברגע שתהיה הסדרה רציפה כמו שצריך, הן לא תצטרכנה להיות בחרדה קיומית כל כך.

רומי שחורי: מעבר לזה, אנחנו שומעים מהשטח שעדיין לא בכל הפגיות פגים מתחת ל-1.5 קילו מקבלים באופן אוטומטי חלב אם וזה משהו שחייב ליישר קו, כי בסופו של דבר אם מתחילים כלכלה בתמ"ל, כשלאימא אין חלב אם, הם מסכנים את הפגים במחלה של המעי הנמקי.

רומי שחורי: אז אני רוצה שבאמת משרד הבריאות יישר קו עם כל הפגיות, שזה יהיה סטנדרט טיפולי מובן מאליו.

רומי שחורי: כל פג מתחת ל-1.5 קילו שלאימא אין חלב אם בנמצא, יקבל חלב אם.

רומי שחורי: נושא נוסף שאני רוצה להעלות זה באמת המצוקה של ההורים בתקופה של הקורונה.

רומי שחורי: ללא ספק צריך לשמור על כולם גם על הפגים, גם על ההורים, גם על הצוותים, אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבו צוותים רפואיים יוצאים לבידודים או חלילה חולים כי להבדיל ממחלקות אחרות, אין מי שיטפל בפגים.

רומי שחורי: אי אפשר לנייד רופאים ממחלקות אחרות לפגיות וגם לא אחיות.

רומי שחורי: אבל יחד עם זאת, הריחוק בין ההורים לפגים, נושא שיש לו השלכות ארוכות טווח על הבריאות הנפשית וההישרדות של הפגים, אבל גם הבריאות הנפשית של האימהות.

רומי שחורי: אנחנו בעמותה חווים עליה של לפחות 50% או יותר בפניות לסיוע רגשי ונפשי, והפתרון שאני חשבתי עליו זה שבעצם קודם כל צריך להגדיל את התקינה של העובדות הסוציאליות והפסיכולוגיות של הפגיות שזה מבורך שהן נמצאות שם, ולייצר רצף טיפולי לא רק לפגים אלא גם לאמהות, מבחינה רגשית-נפשית.

רומי שחורי: זאת אומרת בטופס 17, לא בטוב ליבן של הפגיות, שהאימהות יוכלו להמשיך לקבל ליווי רגשי לפחות עד לשיפור מצבן או עד להעברה מסודרת להמשך טיפול בקהילה.

רומי שחורי: אם מתאפשר, אחת האימהות שנמצאת פה איתנו אביגיל, תדבר, היא יכולה ממש לתאר לכם את תקופת הלפני קורונה, אחרי קורונה ומה שזה עשה להם למשפחה ולקטנצ'יק שהיה בפגיה וממש הידרדר לאור זה שלא יכלו להיות איתו בפגיה.

רומי שחורי: דבר אחרון שאני רוצה לבקש, בגלל שבאמת יש לנו המון נושאים והזמן מאוד קצר, שהוועדה הזאת תהיה סיפתח לוועדות המשך ודיונים נוספים בנושאים שחשובים לנו כל כך.

רומי שחורי: אני רוצה להודות לח"כ מיכל שיר ולוועדה, תודה ובריאות לכולנו.

טלי פלוסקוב: תודה רבה רומי ויישר כח על העבודה שאתם עושים.

טלי פלוסקוב: אנחנו מחזקים את ההורים, ואני מסכימה איתך שבאמת אנחנו צריכים לתת, וח"כ דיבר על זה, אנחנו צריכים לתת גיבוי להורים כשהם עוברים חוויה לא פשוטה, ואנחנו גם נחשוב איך אנחנו עושים את זה.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהוועדה תשמח לקחת את הנושא הזה ולעטוף אותו גם בהמשך.

טלי פלוסקוב: אני מתנצלת, לא אוכל לתת עוד להורים שיציגו לנו את המצב כי אנחנו מוגבלים בזמן.

טלי פלוסקוב: כעקרון אנחנו כבר חמש דקות באיחור.

טלי פלוסקוב: אבל אני רוצה שנציגת מד"א, שעושים את העבודה בנושא של בנק חלב-אם, תדבר.

שרון ברנסבורג-צברי: אני נוכחת פיזית בדיון כי בנק החלב נמצא חמש דקות מפה, בנק החלב הלאומי של ישראל נמצא בתחנת מד"א בכניסה לעיר.

טלי פלוסקוב: את המנהלת?

שרון ברנסבורג-צברי: אני ד"ר שרון ברנסבורג-צברי, אני המנהלת.

שרון ברנסבורג-צברי: חשוב לי להדגיש שאני התחלתי, זה ההריון הכי ארוך שאפשר לתאר לדעתי בהסטוריה, אני התחלתי לעבוד על נושא בנק החלב ב-2010.

שרון ברנסבורג-צברי: לשמחתי כי רבה, מד"א כארגון ההצלה הלאומי לקח על עצמו להקים את הבנק ובעצם גויסתי למד"א ב-2018.

שרון ברנסבורג-צברי: וזה התחיל להתממש.

שרון ברנסבורג-צברי: זאת אומרת החזון שהיה אמורפי ולא ברור, ממש קיבל ציוד, מבנה, פרופ' שנער והנהלת מד"א באמת נתנו גיבוי מאוד משמעותי, ועשינו צעדים עצומים.

שרון ברנסבורג-צברי: תוך שנה הקמנו מבנה חדש, הבאנו ציוד בפעם הראשונה לישראל, עשינו כל מה שצריך כדי להקים בנק לאומי שראוי לפגים במדינת ישראל.

שרון ברנסבורג-צברי: אגב, מד"א אישרו התחלה עוד לפני שמשרד הבריאות, היה עיכוב מאוד גדול בתקציבים ולשמחתי אלי בין הבין את החשיבות והעביר חלב לפגים במדינת ישראל.

שרון ברנסבורג-צברי: אגב, פג אחד, הפג הראשון שקיבל חלב מבנק החלב זה היה במארס או אפריל שנה שעברה, הוא עדיין בגלל מצבו מקבל חלב בבית.

שרון ברנסבורג-צברי: אנחנו כל שבוע מגיעים לבית ומביאים חלב לפג הזה, הוא עולה במשקל ומשגשג רק כשהוא מקבל חלב אם, הוא לא יכול עדיין, אפילו שהוא בן 8 חודשים, לקבל מזון אחר.

שרון ברנסבורג-צברי: אני חושבת שמדובר פה באמת בפרויקט מאוד ייחודי.

שרון ברנסבורג-צברי: אני רוצה להגיד, את העלית את הנושא של אי-נגישות.

שרון ברנסבורג-צברי: בנק החלב לא עובד בקפאסיטי המלא שלו.

שרון ברנסבורג-צברי: אנחנו יכולים להגיע ל-, כרגע אנחנו בעצם עומדים על אזור ה-150 ליטר.

טלי פלוסקוב: תספרי לי מאיפה הליטרים האלה.

טלי פלוסקוב: מי מספק אותם?

שרון ברנסבורג-צברי: אמהות מקסימות.

שרון ברנסבורג-צברי: ומי שיצפה בהמשך, יש היום גם כנס של איגוד הניאונטולוגים שאני מרצה שם.

שרון ברנסבורג-צברי: עד עכשיו תרמו לבנק החלב כ-95 אמהות, אגב כל אמא מקבלת לב על קיר בכניסה לבנק החלב.

שרון ברנסבורג-צברי: עם עובדת אחת מסורה אנחנו מגיעות לבתים, אנחנו מגייסות את האימהות, אנחנו אוספות את החלב, אנחנו מלוות.

שרון ברנסבורג-צברי: אנחנו גם יועצות הנקה.

שרון ברנסבורג-צברי: אנחנו מביאות את החלב קפוא לבנק החלב, אנחנו מפשירות, מוציאות דגימות, שולחות לאנליזה תזונתית, אנליזה מיקרוביאלית, אנחנו מקפיאים עוד פעם, אנחנו מתכננים - - - אנחנו מפשירים עוד פעם כשמערבבים, זה נמזג לתוך בקבוקים, הבקבוקים עוברים פיסטור, מוקפאים עוד פעם.

שרון ברנסבורג-צברי: אגב, בזכות מד"א אנחנו הבנק הראשון שמקפיא ב-80- מעלות, בצורה שמשרת מיטבית את החלב, ואנחנו משנעים את זה לפגיות.

שרון ברנסבורג-צברי: עדיין יש פגיות שלא משתמשות בחלב שלנו, אפילו שכרגע הוא ניתן כפיילוט חינם.

שרון ברנסבורג-צברי: יש פגים שאני יודעת שהם מגיעים אלינו ולא מקבלים חלב, למרות שזכותם לקבל חלב.

שרון ברנסבורג-צברי: אני רוצה להגיד שזכותו של פג לחלב אם היא זכות בסיסית.

שרון ברנסבורג-צברי: זכות אנוש בסיסית.

שרון ברנסבורג-צברי: לא מדובר פה על החלטה של אמא, מדובר פה על זכותו של פג לקבל את הטיפול הרפואי המיטבי וחלב –אם, אם חלב האימא לא נגיש אז חלב בטוח מתורמת הוא האפשרות הבאה עבורו.

שרון ברנסבורג-צברי: כרגע פגים במדינת ישראל לצערי לא מקבלים את האפשרות הטובה ביותר עבורם ואנחנו רואים את הנזקים.

שרון ברנסבורג-צברי: אני רוצה להגיד שההסדרה שאני שומעת, הייתי פה לפחות בארבע ועדות בכנסת ואני שומעת שאו-טו-טו זה יסתדר, אני מאוד מקווה שכבהה צודק ואו-טו-טו באמת נגיע השבוע.

שרון ברנסבורג-צברי: אני רוצה להגיד שהתקצוב נגמר - - -

מיכל שיר סגמן: אני על זה, אל תדאגי.

שרון ברנסבורג-צברי: תודה.

שרון ברנסבורג-צברי: אני רוצה להגיד שמספרית ה-300 ליטר שמשרד הבריאות העביר כסף למד"א נגמרו ב-4 לנובמבר.

שרון ברנסבורג-צברי: היום אנחנו לקראת סוף נובמבר, העברנו מאז יותר מ-100 ליטר של חלב שבעצם מד"א אמרו 'אנחנו לא יכולים לעמוד מנגד, אנחנו מצילים חיים' ובעצם מד"א כארגון כרגע סופג את זה, ואנחנו מעבירים את החלב, אבל עדיין אנחנו לא במקסימום.

שרון ברנסבורג-צברי: יש פגים שלא מקבלים חלב.

טלי פלוסקוב: מיכל, את יושבת בוועדת הכספים.

טלי פלוסקוב: אני סומכת עליך.

שרון ברנסבורג-צברי: אם יש פה ועדת כספים אני רוצה להגיד במשפט אחד.

שרון ברנסבורג-צברי: עבודות מחו"ל הראו בצורה ברורה שהדרך הטובה ביותר, הכלכלית ביותר לבריאות הציבור היא השקעה בבנק חלב אם.

שרון ברנסבורג-צברי: על כל דולר שהמדינה משקיעה היא מרוויחה 11 דולר.

שרון ברנסבורג-צברי: מאוד חבל שאנחנו לא רואים את זה במדינת ישראל.

טלי פלוסקוב: אני מתנצלת, אנחנו באיחור.

טלי פלוסקוב: אם אפשר לסכם.

שרון ברנסבורג-צברי: עוד דקה.

שרון ברנסבורג-צברי: פרופ' שנער מנהלת שירותי הדם בזום, אם היא תוכל להגיד מילה כמי ששמה הוזכר פה, זה יהיה נחמד.

טלי פלוסקוב: אני אוכל רק להודות לה, מיכל אני מתנצלת, אני לא יכולה להעלות את כולם.

טלי פלוסקוב: אנחנו באיחור של 10 דקות ולא סתם, כי הדיון הבא כבר צריך להתכנס כאן וכולם ממתינים.

מיכל שיר סגמן: אני אייצר דיון נוסף דווקא בוועדת הכספים כדי לדון ספציפית על התקצוב של זה, ושם נשמח לשמוע, וגם נשמע את הצד שאמור לתת את הכסף.

טלי פלוסקוב: אני אנסה לסכם את הדיון.

טלי פלוסקוב: כמובן אני רוצה לברך את ח"כ מיכל שיר על עצם קיום יום כזה בכנסת.

טלי פלוסקוב: אני מבינה שהדיון כאן הוא לא היחיד, בדרך כלל כשמציינים יום עוברים ועדה-ועדה כדי לראות איך מכל המשרדים אפשר לקדם את הנושאים.

מיכל שיר סגמן: היום יש יום ציון נוסף אז הוועדות קצת עמוסות.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: הבוקר עשיתי דיון לגבי התאבדויות.

טלי פלוסקוב: זה נכון.

טלי פלוסקוב: אבל אני מאמינה שאם לא ביום אחד, אז אנחנו נפזר אותן.

טלי פלוסקוב: ואני בטוחה שהנושא נמצא בידיים טובות ואני יודעת שתדאגי בצד התקציבי ואנחנו כאן נדאג מול משרד הבריאות.

טלי פלוסקוב: שוב אני חוזרת ואומרת, יש לנו שותפים.

טלי פלוסקוב: יש לנו שותפים טובים כדי שהדבר הזה יקרה.

טלי פלוסקוב: לא בכל נושא אני מרגישה סיפוק ממה שקורה, וכאן אני מבינה שבאיחוד כוחות נביא לבשורה שבנק חלב במדינת ישראל מגיע לכל תינוק שצריך את זה.

טלי פלוסקוב: לכל ילוד שצריך את זה.

טלי פלוסקוב: לכן אני רוצה שוב להודות לכל מי שהיה איתנו בדיון.

טלי פלוסקוב: אנחנו נמשיך במעקב אחרי הדבר הזה עד שנקבל את כל הנתונים ונהיה בטוחים שמה שהתחיל – אמרת בנובמבר 2019 – שזה ממשיך ומגיע לכל ילד במדינת ישראל.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.