הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 23, פרוטוקול מספר 48, 2020-11-23 10:07

יוסף ג'בארין: טוב, בוקר טוב לכולם, סבאח אל חיר, אני פותח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד בנושא מצבם של תלמידים פלסטינים במערכת החינוך בירושלים המזרחית, תמונת מצב, ובמיוחד בצל משבר הקורונה המתמשך.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שחלק מהנושאים עלו בדיונים אחרים שהיו לנו, והבנו את הצורך למקד את הדברים במה שקורה בירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: מכאן גם המיקוד בדיון של היום.

יוסף ג'בארין: תלמידים בירושלים המזרחית שבעצם מתמודדים עם מציאות של כיבוש ושל סיפוח, שמשתקפת במציאות של חיים בעוני אדיר.

יוסף ג'בארין: כשאני מקבל נתון שאומר, 78% מהמשפחות בירושלים המזרחית מתחת לקו העוני, זה נתון שצריך להדהים את כולנו.

יוסף ג'בארין: מצבם היה קשה עוד לפני הקורונה ברמה של עוני, דוחק, צפיפות.

יוסף ג'בארין: בתחום החינוך אנחנו מדברים על סוגיה שחוזרת על עצמה בדיוני הוועדה, גם בוועדה לחינוך, גם כאן וגם בוועדת הפנים, על מחסור באלפי כיתות לימוד ומחסור בתקציבים.

יוסף ג'בארין: אני מבין שהמצב אף הוחמר עכשיו בצל הקורונה.

יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שאני מקבל, יותר מ-3,000 כיתות לימוד חסרות בירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: חסרים מרחבים ציבוריים בתוך בתי הספר שצפופים למדי, נושאים שגם דוח מבקר המדינה מ-2019 הדגיש אותם ואנחנו גם רואים אותם בדוחות של עמותת עיר עמים והדוח האחרון שהיה בספטמבר האחרון.

יוסף ג'בארין: אני שוב חוזר על הנתון שמדבר על 78% מתושבי ירושלים המזרחית, הפלסטינים, חיים מתחת לקו העוני.

יוסף ג'בארין: זה נתון גם שמופיע בדוח של מכון ירושלים.

יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שאני גם מקבל, כ-30,000 אנשים שעובדים בירושלים המזרחית איבדו את פרנסתם בזמן משבר הקורונה.

יוסף ג'בארין: הנושא גם כולל את הקושי העצום בתחום של המחשבים הניידים.

יוסף ג'בארין: המחסור מוערך כיום ב-50,000 מחשבים, מחציתם בבתי הספר הרשמיים ומחציתם בבתי הספר המוכרים הלא רשמיים.

יוסף ג'בארין: לזה גם מתווסף המחסור בתשתיות אינטרנט והקושי להתחבר ללמידה מרחוק.

יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שאני מקבל, יותר -50% מהתלמידים בירושלים המזרחית אינם בכלל יכולים להתחבר לתשתיות.

יוסף ג'בארין: כל זאת על רקע אפליה קשה של תוכנית הטאוג'י, תוכנית הלימודים הפלסטינית, זאת על אף שיותר מ-80% מהתלמידים בירושלים המזרחית מוסיפים ללמוד בתוכנית טאוג'י.

יוסף ג'בארין: אני מקבל נתונים לפיהם ישנה הטיה תקציבית מתמשכת, ארוכת שנים, לטובת התוכנית הישראלית, מה שכמובן מעמיק את המצוקה ואת ההדרה כלפי התלמידים הפלסטינים.

יוסף ג'בארין: חשוב לנו כמובן לשמוע מהשטח את תמונת המצב, לקבל ההתייחסויות של משרד החינוך, של עיריית ירושלים על מה נעשה בתחום.

יוסף ג'בארין: אין ספק שהנתונים כאן הם נתונים מאוד מדאיגים ומאוד בוערים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לברך את חבריי, חברי הכנסת שהגיעו לדיון.

יוסף ג'בארין: אני אשמח לפתוח בלשמוע אותם, ואחר כך נשמע גם נציגים מהשטח, נציגי ארגונים ונציגי משרד החינוך והעירייה.

יוסף ג'בארין: גם משרד התקשורת איתנו בכל מה שקשור גם לתשתיות האינטרנט.

יוסף ג'בארין: אני אשמח לפתוח עם חבר הכנסת, ד"ר אחמד טיבי, יו"ר סיעת הרשימה המשותפת, שבעצמו, גם בנוסף להיותו בן העיר טייבה, מתגורר בירושלים ומכיר מקרוב את המצוקה שאני מתייחס אליה.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: סבאח אל חיר.

אחמד טיבי: תודה רבה כבוד היושב-ראש, חברי יוסף ג'בארין.

אחמד טיבי: אני מודה לך על העלאת הנושא.

אחמד טיבי: אני תדיר מקבל תלונות על המצוקה והמחסור במערכת החינוך בירושלים המזרחית, שנקודות שאתה העלית ואנחנו נעלה, ויש נקודות פוליטיות מדיניות שנובעות מעצם הכיבוש בירושלים המזרחית, כמו האילוץ ללמוד תוכנית ישראלית במקום תוכנית פלסטינית, תוכנית לימודים, ואם אתה לא מלמד, אתה מוענש.

אחמד טיבי: יש סנקציות.

אחמד טיבי: היות והמציאות הפוליטית של העיר, נמצאת תחת כיבוש מ-67', אחריות הכיבוש היא גם בדאגה לעניינים הבסיסיים וגם למערכת החינוך.

אחמד טיבי: אכן, 78% נמצאים מתחת לקו העוני, כלומר כל האספקטים של חיים הם בעייתיים: כלכלה, חברה, לימודים, תשתיות, תחבורה, מסחר.

אחמד טיבי: לגבי מערכת החינוך עצמה, גם לפי הדוח של מבקר המדינה, גם לפי הדוח של עיר עמים שאתה הזכרת בהתחלה, מחסור בכ-3,000 חדרי לימוד.

אחמד טיבי: הצפיפות היא חסרת תקדים.

אחמד טיבי: שיעור הנשירה של תלמידים בבתי הספר בירושלים המזרחית הוא מהגבוהים באזור, שלא לדבר על המצוקה והאבטלה של עשרות אלפים בתקופת הקורונה בירושלים המזרחית.

אחמד טיבי: לגבי תשתיות וחיבור אינטרנט, לימוד מרחוק, יש בעיה של אינטרנט, בעיה של תשתיות.

אחמד טיבי: יש בעיה של לימוד מרחוק.

אחמד טיבי: כל הנקודות האלה מחייבות את הדיון הזה שיזמת, ובצדק.

אחמד טיבי: למרות המציאות המיוחדת, אנחנו חייבים לדרוש את מה שמגיע להם במציאות הזאת.

אחמד טיבי: יש רשלנות, יש דחיקה אל השוליים.

אחמד טיבי: פחות תקציבים, פחות תשתיות.

אחמד טיבי: לך תראה את התשתיות של הכבישים, של ההזנחה, פינוי האשפה.

אחמד טיבי: נכון שזה שטח כבוש, אבל גם כובש אמור להיות אחראי על פינוי אשפה, כלומר כל פרטי החיים מהקטן אל הגדול.

אחמד טיבי: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, חבר הכנסת טיבי.

יוסף ג'בארין: אולי לא הדגשתי מספיק את העובדה שכשליש מתושבי העיר, כ-140,000, גם מתמודדים מעבר לגדר, ושם כל המצוקות שאנחנו דיברנו עליהן כרגע רק מחריפות.

יוסף ג'בארין: אני כמובן שותף לעמדה הפוליטית שהבעת, שטח שנכבש ב-67', אבל יש כיום אחריות על הרשויות לספק את כל השירותים הללו שהם בבחינת זכויות בסיסיות של התושבים.

אחמד טיבי: בהחלט.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש על העלאת הנושא החשוב הזה.

סעיד אלחרומי: אני אוסיף מעבר למה שאמר חברי, ד"ר טיבי, שירושלים המזרחית, יש בעצם מצור סמוי על האוכלוסייה שנמצאת שם.

סעיד אלחרומי: אין בנייה חדשה, אין בניית לא מוסדות ציבור ולא בנייה למגורים, לכן האנשים שם נמצאים במצוקה הכי קשה באזור.

סעיד אלחרומי: אין ספק שזה שטח כבוש וחלה אחריות בסיסית על מדינת ישראל כמי שכובש את השטח הזה, לספק את השירותים הבסיסיים, ועל אחת כמה וכמה כשמדובר בחינוך.

סעיד אלחרומי: המצוקות ידועות וברורות לחלוטין.

סעיד אלחרומי: אני מקווה שאנחנו נמצא גם בקריאה למשרד החינוך, לרשויות השונות לעמוד ביעדים ולספק את הצרכים שהם אמורים לספק על פי כל דין.

סעיד אלחרומי: ירושלים המזרחית גם סובלת מעוני, גם ממצור.

סעיד אלחרומי: כפי שאמרתי, הצעירים עוזבים את העיר, עוזבים לשטחי הרשות הפלסטינית מעבר לגדר.

סעיד אלחרומי: גם הריסות הבתים שהם דבר שבשגרה בירושלים המזרחית, יש לו השלכות מאוד קשות על בני הנוער ועל האוכלוסייה בירושלים המזרחית, אז שוב תודה על הדיון החשוב הזה, אדוני היושב-ראש, ואני חושב שזה המקום לדבר על המצוקות של האוכלוסייה הזאת.

יוסף ג'בארין: תודה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

יוסף ג'בארין: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: סבאח אל חיר, אכן דיון חשוב וגם כאוב כמו שאר הנושאים שמביאים לכך, במיוחד שמדובר בילדים צעירים.

יוסף ג'בארין: עד עכשיו לא קיימנו אף דיון חגיגי להגיד שהכול בסדר.

יוסף ג'בארין: הוועדה הזאת תמיד עוסקת במצוקות ובקשיים.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב המציאות הזאת היא בכל התחומים, ומכאן גם הצורך להעלות כל הזמן וללחוץ למען שינוי מציאות זו.

אימאן ח'טיב יאסין: בנוסף למה שדיברו חבריי, אני רוצה להתייחס לנושא ספציפי של התחבורה הציבורית, שאין בתוך העיר תחבורה מסודרת, אין רב-קו בתוך מזרח העיר.

אימאן ח'טיב יאסין: כמובן שזה מייקר את הנסיעה וזה מעלה את אורך הזמן של הנסיעה וזה גורם עוול לאנשים שהם גרים במזרח העיר וצריכים ללכת או לעבודה או לבית הספר או לקבל שירותים רפואיים שנמצאים במערב העיר.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו מדברים על תחבורה ירודה ורדודה, אנחנו מדברים על חוסר בתשתיות, אנחנו מדברים על אין תחנות, אנחנו מדברים גם על התחנות שנמצאות, שהן גם לא מונגשות.

אימאן ח'טיב יאסין: כל הסיפור של תחבורה ציבורית הוא סיפור גם עקרוני.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הנוסף, אנחנו יודעים כמה המצב מבחינת רמת החינוך במזרח העיר הוא ירוד, ולכן אנחנו עדים להרבה משפחות, במיוחד כאלה שבאים מהצפון ומחפשים חינוך לילדים שלהם, אז הם מחפשים מסגרות פרטיות ומקומות אחרים כדי לשלוח את הילדים שלהם, אבל זה לא פותר אותנו מלתת ולדאוג שיהיה חינוך נורמלי מיטבי אפילו לאותם ילדים מתוך העיר.

אימאן ח'טיב יאסין: לפני רמת החינוך צריך לדאוג גם לרמת הבריאות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני קראתי את החומר וגם שמעתי מעוד חברים שהמצב של ההיגיינה בתוך בתי הספר הוא "על הפנים".

אימאן ח'טיב יאסין: כאשר נמצאים בבית ספר אחד 900 תלמידים ובבית ספר אחר 2,000 ומשהו תלמידים ותלמידות, ואנחנו כאילו מקצים רק תקן של עובדת ניקיון אחת, איך אפשר להתקיים?

אימאן ח'טיב יאסין: מספיק שחצי מהתלמידים ייכנסו לשירותים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא נדבר על משהו אחר, לא על החצרות, לא על הכיתות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שהמקום הזה הוא מקום שיכול להביא הרבה מחלות והידבקויות, לכן כל הנושא של מזרח העיר, אני חושבת שהוא סוגיה בין-לאומית שצריך להעלות אותה בדרגים הכי גבוהים.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שהסיטואציה של מזרח העיר מוכרת בעולם כסיטואציה מיוחדת שצריך לתת עליה את הדעת ואת הטיפול, ובמיוחד אם אנחנו מדברים על דברים בסיסיים כמו חינוך, בריאות, תחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה א'-ב' של החיים.

אימאן ח'טיב יאסין: כמובן העוני חוגג, המצוקה הכלכלית חוגגת, אז הרבה עבודה.

יוסף ג'בארין: כן, ואין ספק שטובת הילדים אמורה להיות מעל לכל שיקול אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון.

יוסף ג'בארין: אני קיימתי את הישיבה הזו בין השאר גם בעקבות פנייה של האגודה לזכויות האזרח וארגון עיר עמים, ולכן ברשותכם אני רוצה לפתוח ולתת להם אולי להציג את הנתונים ואת תמונת המצב לפני ההתייחסויות של משרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: עו"ד אשרת מימון שמלווה את הנושא הזה מזה מספר שנים.

יוסף ג'בארין: בוקר טוב, אשרת.

אשרת מימון: קודם כל תודה רבה, חבר הכנסת ג'בארין, על הדיון הזה המאוד חשוב.

אשרת מימון: אנחנו מאוד שמחות על הקיום שלו וגם שמחות מנוכחות משרדי הממשלה ועיריית ירושלים.

אשרת מימון: אני חייבת להגיד שראיתי פה את ציון רגב בתחילת הדיון, אני לא רואה אותו כעת, והוא גורם משמעותי לדיון הזה, אז אני מקווה שהוא יצטרף אלינו שוב בקרוב.

יוסף ג'בארין: ציון רגב הוא מנהל תוכנית החומש.

אשרת מימון: נכון, וגם אחראי על ענייני הקורונה בעיריית ירושלים בתקופה הזו, אז הוא גורם משמעותי מבחינתו.

אשרת מימון: אני חייבת להגיד קודם כל, יש עשייה של משרד החינוך ויש עשייה של משרד התקשורת ויש עשייה של עיריית ירושלים.

אשרת מימון: בשבוע שעבר היה דיון מעמיק במכון ירושלים, אבל אני חושבת שיש הרבה דגשים שחייבים להעלות, ואני מאוד מודה לוועדה שעושה את מלאכת הרשות המחוקקת הקלאסית ובוחנת את הדברים לעומק.

אשרת מימון: אנחנו גם שלחנו לחברי הוועדה ואני ביקשתי שיועבר גם לכל המשתתפים את מספר הנקודות העיקריות שרצינו להעלות בדיון, חלקן כבר הוזכרו על ידי חברי הכנסת, אבל אני אחזור עליהם במסודר.

אשרת מימון: קודם כל ברור שאנחנו מתחילים במצב קשה מאוד של כמעט 3,800 כיתות חסרות לתלמידים במזרח ירושלים.

אשרת מימון: מדובר בסוגיה משפטית של כמעט 20 שנה.

אשרת מימון: על פי ממוצע הבנייה של עיריית ירושלים בכל שנה, אנחנו אפילו לא נותנים מענה לגידול באוכלוסייה שיש בכל שנה, אז קל וחומר שלא נותנים מענה למחסור הקשה בכיתות.

אשרת מימון: על רקע זה מגיעה אלינו הקורונה.

אשרת מימון: גם מחסור גדול בכיתות וגם מחסור במרחבים ציבוריים.

אשרת מימון: מעטים בתי הספר שיש להם חצר, אולם, מקום להתאוורר מתוך הכיתות עצמן.

אשרת מימון: יש כיתות במקלטים, יש כיתות בבנייני מגורים, כך שהמצב מלכתחילה הוא מצב מאוד לא פשוט.

אשרת מימון: על רקע זה מגיעה הקורונה, וכפי שהזכירה חברת הכנסת ח'טיב יאסין, ככל שידוע לנו, אני אשמח פה לשמוע גם ממשרד החינוך וגם מעיריית ירושלים, לפני כשנתיים הורד התקן לעובדי ניקיון.

אשרת מימון: התקן ככל שאנחנו מבינים הוא על בסיס מטר רבוע, ואז ככל שיש פחות מטר רבוע לבתי ספר, יש פחות ניקיון, אבל לא לוקחים פה בחשבון את הצפיפות הגדולה במזרח ירושלים, שבגללה אולי היה צריך להגדיל את מספר עובדי הניקיון.

אשרת מימון: יכול להיות שהתקן במזרח ירושלים צריך לא להיות על בסיס מטר רבוע, אולי על בסיס ילדים וכו'.

אשרת מימון: דבר נוסף, יותר תלמידים במזרח ירושלים לומדים בחינוך המוכר הלא רשמי מאשר בחינוך הרשמי.

אשרת מימון: זה בערך 45% שלומדים בחינוך המוכר וכ-40% שלומדים בחינוך הרשמי.

אשרת מימון: זה לא תוצר-על, תוצר שנובע מרצון בסיסי של ההורים.

אשרת מימון: זה נובע מהמחסור בכיתות.

אשרת מימון: הייתה פסיקה של בית המשפט גם בעתירה של האגודה לזכות האזרח, שאומרת שיש חובה לעירייה, זה כבר פסק דין מ-2006, שחובה על העירייה לממן את התלמידים שנמצאים בחינוך המוכר שאינו רשמי מסיבות של אין מקום בחינוך הרשמי.

אשרת מימון: לצערנו עד היום אין אפילו רשימות לעירייה של מי הילדים הנעלמים שלא נמצאים לא פה ולא שם.

אשרת מימון: אני יכולה להגיד בסיפור אישי, הבן של אחותי לומד בחינוך ביתי והעירייה דרשה מאחותי תוכנית לימודים שלו, אז אם אנחנו מדברים על כמעט 30,000 ילדים שאפילו העירייה לא יודעת את שמם ואיפה הם נמצאים, המצב מאוד חמור.

אשרת מימון: גם זה מקים אחריות מאוד גדולה מעבר לרגיל למשרד החינוך ולעיריית ירושלים, לתלמידים שבחינוך המוכר.

אשרת מימון: גם העירייה מודה שיותר ממחצית התלמידים בחינוך המוכר נמצאים שם באין ברירה בגלל מחסור בחינוך הרשמי, ולכן כל טיפול שייעשה במסגרת הקורונה, חייב לגעת גם בתלמידי החינוך המוכר, גם בתלמידי החינוך הפרטי, שלא לדבר על 30,000 הילדים הנעלמים שלא יודעים באיזה מסגרות בדיוק הם נמצאים.

יוסף ג'בארין: את יכולה, אשרת, רק לחדד את הנתון הזה של ה-30,000?

יוסף ג'בארין: לא היה ברור לי.

יוסף ג'בארין: זה תלמידים בגילאי לימודים שהם לא משתייכים לאף אחד - - -

אשרת מימון: מגיל שלוש עד 18, על פי תחשיב שעושים בין מספר התלמידים הפלסטינים באזור ירושלים לבין מספר התלמידים שנמצאים בחינוך הרשמי ובחינוך המוכר שאינו רשמי, יש פער של 30,000 ילדים.

אשרת מימון: זה פער שעיריית ירושלים מסרה לנו בתשובה לבקשה לחופש מידע, זאת אומרת, אין ויכוח על זה שיש ילדים שלא ידועים למערכת.

אשרת מימון: דרך אגב, בעבר העירייה הייתה מפרסמת נתונים על מספר תלמידים בחינוך הפרטי שאינו מוכר ושאינו רשמי.

אשרת מימון: בשנתיים האחרונות היא הפסיקה לפרסם גם את הנתונים האלה.

אשרת מימון: אני לא יודעת אם יש לה אותם והיא לא מפרסמת, אבל בסך הכול מדובר ב-30,000 ילדים מגיל שלוש עד 18, בגילאי החינוך, שלא ידועה מסגרת הלימודים שלהם.

יוסף ג'בארין: לגבי החלטת בג"צ, אם יש יישום כלשהו?

יוסף ג'בארין: היו פניות של הורים שביקשו החזר?

אשרת מימון: לא.

אשרת מימון: זה מאוד מאוד מורכב.

אשרת מימון: זה לא החזר להורים, זה החזר למוסדות הלימוד שהיה אמור להיות.

אשרת מימון: אנחנו לא יודעים אם יש רשימות לעירייה.

אשרת מימון: בתשובה לחופש מידע נאמר לנו שעל פי הנחת העירייה, לפחות מחצית מהתלמידים בחינוך המוכר היו רוצים ללמוד בחינוך הרשמי ולא נמצאים שם בגלל היעדר מקום.

אשרת מימון: לכאורה היו צריכים להיות תקציבים על לפחות מחצית מהתלמידים האלה שנמסרים למוכר שאינו רשמי, ובוודאי שהתשלום למוכר שאינו רשמי לא היה אמור לחול על ההורים האלה.

אשרת מימון: ככל שידוע לנו, זה לא מיושם.

אשרת מימון: זה מאוד קשה גם למעקב כי כל אחד שמבקש ופונה, אז לפעמים מוצאים לו מקום, אבל ברמה של כמויות ומעקב אחרי המוכר שאינו רשמי, ככל שידוע לנו, לא מתבצע על ידי העירייה.

אשרת מימון: אני אשמח לשמוע אחרת.

יוסף ג'בארין: אוקיי.

יוסף ג'בארין: מה קורה עכשיו בצל הקורונה?

אשרת מימון: החלטה 3790 של הממשלה ממאי 2018 קבעה תקציבים לתחומים מסוימים בירושלים המזרחית, ואחד התחומים הוא חינוך.

אשרת מימון: לצערנו הרב הרבה מהתקציבים הותנו במעבר לתוכנית הלימודים הישראלית.

אשרת מימון: אני מאמינה שרוב הנוכחים מכירים את הסיפור של תוכנית הטאוג'י הפלסטינית.

אשרת מימון: זו תוכנית הלימודים הישראלית.

אשרת מימון: אני רק אומר שעל אף כל המאמצים והתקציבים שנשפכים היום על מעבר לתוכנית הישראלית, עדיין יותר מ-85% מהתלמידים בירושלים המזרחית לומדים בטאוג'י.

אשרת מימון: זו היחסיות.

אשרת מימון: עדיין בהחלטת הממשלה התקציב שהותנה במעבר לתוכנית הממשלה היה יותר מ-40%.

אשרת מימון: עכשיו בצל הקורונה אנחנו שמענו על אפשרות להטיית תקציבים נוספים מתוך תקציב החינוך של החלטה 3790 לטובת טיפול בקורונה.

אשרת מימון: על פניו יעד יפה, אנחנו מברכות עליו.

אשרת מימון: אנחנו רוצים להבין האם גם התקציב הזה שככל שהבנו, יופנה מהתקציב החינוך הבלתי פורמלי שלא הותנה בתוכנית הישראלית בהחלטת הממשלה, האם הוא אכן ישקף את היחסיות של תלמידים בטאוג'י לעומת תלמידים בתוכנית הישראלית, בתקציב.

אשרת מימון: גם אם יש הטיית תקציבים נוספת, אז היינו רוצות להבין באיזה אופן זה מחולק, אם מחולק, לפי התוכנית הישראלית או לפי תוכנית הטאוג'י, וכמובן שאנחנו חותרות לזה שהחלוקה תהיה על פי החלוקה המספרית היחסית של מספר התלמידים לפחות.

אשרת מימון: אפשר היה לחשוב שבשביל לתקן את האפליה צריך אולי להפנות את כל התקציבים לטאוג'י, אבל בואו נסת

אשרת מימון: פק אפילו בהעברה יחסית למספר התלמידים.

אשרת מימון: לגבי הלימוד מרחוק, אנחנו יודעים שבוצעה חלוקת מחשבים ניידים על ידי משרד החינוך ועל ידי עיריית ירושלים.

אשרת מימון: לפי מה שהבנו ממכון ירושלים בשבוע שעבר, מדברי משרד החינוך ועיריית ירושלים, זה התחיל רק לאחרונה.

אשרת מימון: אנחנו כבר שמונה חודשים בתוך הקורונה.

אשרת מימון: הבנו שהחלוקה התחילה רק לאחרונה, אבל אנחנו מברכות על החלוקה.

אשרת מימון: עדיין המספרים שמשרד החינוך נוקב בהם, הם המספרים שציינת בהתחלה, חבר הכנסת ג'בארין.

אשרת מימון: ההערכה של משרד החינוך זה במחסור של 50,000 מחשבים ניידים שמתחלקים 25,000 בחינוך הרשמי ו-25,000 בחינוך המוכר, והחלוקה תשאף ל-9,000 מחשבים ניידים בחינוך הרשמי ורק 5,000 בחינוך המוכר.

אשרת מימון: זה משאיר אחוז מאוד גבוה של תלמידים בלי אמצעי ללימוד מרחוק.

אשרת מימון: נמצא איתנו פה גם עדאל גזאווי, מזכיר ועד ההורים של מזרח ירושלים.

אשרת מימון: הוא יוכל לספר בהמשך עוד על הסיפור.

אשרת מימון: נזכור שגם אם על פי המתווה היום של משרד החינוך, שכיתות א' עד ג' לומדות בבתי הספר, אז לכאורה אפשר להתגבר על סיפור הצפיפות ולפזר את התלמידים בין הכיתות, אבל ברור שכשיעלו בשכבות שחוזרות ללימודים מקרוב, אנחנו בצרות גדולות, אז או שמוצאים פתרון לחינוך מקרוב או שמחלקים עוד מחשבים ניידים, והרבה.

אשרת מימון: לגבי תשתיות האינטרנט, אז ברור לכולם שהתשתיות מאוד בעייתיות במזרח ירושלים.

אשרת מימון: אני שלחתי לכם גם במידע שהעברתי אליכם את המיפוי שערך משרד ירושלים בעניין.

אשרת מימון: גם הייתה פנייה של משרד התקשורת, שמעניין אותי באמת איך היא הופצה בין תושבי ירושלים, וכמובן שאנחנו מברכים גם על המיפוי וגם על ההפצה של הזמנה לפניות ציבור של משרד התקשורת בעניין.

אשרת מימון: כפי שציינתי גם במכתב, לא היה מיפוי של שכונות מעבר לגדר, שכאמור גרים שם יותר משליש מתושבי מזרח ירושלים.

אשרת מימון: לא ראינו שנעשה מיפוי, לא באזור - - - ולא באזור מחנה פליטים שועפט, ולכן צריך לעשות גם מיפוי שם.

אשרת מימון: מעבר לזה, כמובן צריך לשמוע מה תוכנית הפעולה.

אשרת מימון: ראינו את המיפוי.

אשרת מימון: עוד לא שמענו מה תוכנית הפעולה לטיפול.

אשרת מימון: ככלל, בכל מה שקשור למענים, חייבים לשים לב שהמענים ניתנים גם בשכונות מעבר לגדר.

אשרת מימון: יש גם את הסיפור של לימודי עברית שניתן להם תקציב יחסי בתוך החלטת הממשלה.

אשרת מימון: הבנו שגם שם יכול להיות שיש הטיה תקציבית.

אשרת מימון: היינו רוצים לשמוע מה התוכנית היום, כיצד מחולקים התקציבים ואם מחולקים התקציבים בין התוכנית הישראלית לתוכנית הפלסטינית.

אשרת מימון: אני רק אומר לסיום, יש את ועד ההורים של מזרח ירושלים.

אשרת מימון: אני חושבת שגם מנח"י וגם משרד החינוך ירוויחו הרבה מקשר רציף וקבוע עם הוועד הזה.

אשרת מימון: זה ועד מחויב מאוד, ועד נבחר של תושבי מזרח ירושלים.

אשרת מימון: אם אפשר לצאת מפה בקריאה לישיבות מסודרות מול נציגי הוועד, זה יהיה מאוד משמעותי.

אשרת מימון: עד כאן הנקודות שאני רוצה להעלות.

אשרת מימון: נמצאת איתנו גם נועה דגוני שהיא גם מעיר עמים והיא רכזת המעקב שלנו אחרי יישום החלטה 3790 של הממשלה שהזכרתי קודם, אז אם לנועה יהיה מה להוסיף, וגם נשמח לשמוע, אם אפשר, את עדאל גזאווי מוועד ההורים של מזרח ירושלים.

אשרת מימון: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה, אשרת.

יוסף ג'בארין: קודם כל תודה על הפנייה המאוד מסודרת ומקצועית עם הנתונים, שמאוד מסייעת לנו כמובן להעמיק בנושא.

יוסף ג'בארין: אני מקווה באמת שנוכל גם לשמוע תשובות ונתקדם גם בדיון הזה.

יוסף ג'בארין: אני ראיתי שעדאל גזאווי איתנו, אז אנחנו תיכף נשמע אותו, אבל רציתי באמת שנשמע אולי בהתחלה את נציג משרד החינוך, ככה שנוכל לשלב בדיון גם נציגים של הממשלה.

יוסף ג'בארין: אולי אתחיל עם יפה מור ישר, מפקחת מחוז העיר ירושלים.

יוסף ג'בארין: ההתייחסות שלך, יפה, לנושאים שהעלתה עו"ד מימון.

יפה מור ישר: בוקר טוב לכולם, אני מברכת על הישיבה.

יפה מור ישר: אנחנו במשרד החינוך בשלוש–ארבע השנים האחרונות, אני יכולה לומר באמת מהשטח, הפערים מאוד גדולים במזרח ירושלים, אבל בארבע שנים האחרונות נעשית עשייה והתקדמות בלתי רגילה בהמון מישורים מכל הבחינות, גם הפדגוגי, גם הניהולי, גם הארגוני, עם הכשרות מורים, גם מבחינת התלמידים בליווים לבתי הספר.

יפה מור ישר: באמת התקדמות בלתי רגילה.

יפה מור ישר: אנחנו משקיעים המון בסוגיה של מזרח ירושלים.

יפה מור ישר: כמו שאמרתי, הפערים גדולים אבל אנחנו בהשקעה ובכיוון הנכון.

יפה מור ישר: אני רוצה קצת לתת איזשהו רקע כללי ולספר לכם קצת על ההתקדמות שלנו ועל מה שאנחנו עושים.

יפה מור ישר: למרבית השאלות שעלו כאן

יפה מור ישר: מעורכת הדין, אני מקווה שגם תמצאו את התשובות גם במה שאני אומרת.

יפה מור ישר: אנחנו מדברים על מערכת חינוך מאוד מאוד גדולה.

יפה מור ישר: אנחנו מדברים על 19 שכונות, אנחנו מדברים על 805 גני ילדים, על 200 בתי ספר, 6,308 עובדי הוראה ולמעלה וכ-117,000 תלמידים.

יפה מור ישר: כפי שנאמר כאן, הייתה החלטת ממשלה 1775 ו-2684, אבל החלטת הממשלה האחרונה, המתוקצבת והמאוד גדולה, 3790, מדברת על תוכנית חומש שאמורה לקדם את מערכת החינוך במזרח ירושלים משלושה היבטים: הלימודי, החברתי והרווחתי.

יפה מור ישר: אני קצת אספר כאן על פעולות שנעשות על מנת שתקבלו את הרושם לגבי הדברים שאנחנו מקדמים.

יפה מור ישר: יש לנו אולפני עברית לתלמידים.

יפה מור ישר: יש לנו 73 קבוצות כאלה.

יפה מור ישר: יש לנו אולפני עברית למורים, כ-20 אולפנים.

יפה מור ישר: יש לנו - - - בעברית לילדי הגנים, פיתוח מקצועי למורים, מרכזי למידה בבתי הספר היסודי במקצעות הליבה.

יפה מור ישר: אני מדברת על אחת לשנה מבחינת הכמויות, 52 בתי ספר, מרכזי למידה לעל-יסודי במקצועות הליבה.

יפה מור ישר: אנחנו יכולים לראות שבעקבות זה אנחנו עלינו במספר המורים המוסמכים ללימוד הוראת השפה העברית.

יפה מור ישר: 70% מהם כבר מוסמכים.

יפה מור ישר: אנחנו מדברים על עבר של מורים שאפילו לא היו מוסמכים ללמד את המקצוע.

יפה מור ישר: אנחנו מדברים על ממוצע שיפור של 27% במבחן יע"ל לאלה שמשתתפים באולפנים.

יפה מור ישר: המטרה של כל תוכנית החומש הזאת היא באמת לשלב את התלמידים הבוגרים בתעסוקה, בחברה, באקדמיה.

יפה מור ישר: אנחנו מממנים ליווי פדגוגי לבתי הספר, תוכניות ייחודיות, פיתוח מקצועי לעובדי הוראה גם בנושא של למידה מרחוק.

יפה מור ישר: אנחנו ראינו קפיצה בלתי רגילה, 75% מהמשתלמים באופן מקוון.

יפה מור ישר: שיעור התלמידים, התוכנית הישראלית, זו החלטת ממשלה.

יפה מור ישר: החלטת הממשלה מדברת על התוכנית הישראלית גם.

יפה מור ישר: שיעור התלמידים בתוכנית הישראלית עלה ל-12%.

יפה מור ישר: יש לנו עלייה בזכאות לבגרות, עלייה מאוד מאוד יפה ל-27%, והצפי לתש"פ הוא ל-32%.

יפה מור ישר: מספר הניגשים עלה.

יפה מור ישר: אנחנו עובדים עם החינוך הטכנולוגי על קורסים קצרי מועד לתלמידים על מנת שיצאו עם תעודה, במגוון של קורסים: בישול ואפייה, בעיצוב גרפי, בטכנאי מכשירים סלולאריים, חשמל ביתי ועוד ועוד, כשאנחנו רואים צמצום דרמטי באחוז התלמידים שפעם לא היו מסיימים עם תעודה כלשהו.

יפה מור ישר: 52% לא היו מסיימים עם תעודה.

יפה מור ישר: היום אנחנו מדברים רק על 14% בתש"פ, ואנחנו מצמצמים עוד ועוד.

יפה מור ישר: זה נתון ממש מרשים.

יפה מור ישר: בחינוך הבלתי פורמלי אנחנו מדברים על 90 קבוצות של מנהיגות צעירה, קרוב ל-1,500 מד"צים.

יפה מור ישר: תוכניות להעצמה לתלמידי העל-יסודי, למעלה מ-5,000 תלמידים.

יפה מור ישר: צופים, יש את זה בקרוב ל-20 בתי ספר.

יפה מור ישר: מל"שים, זה מרכז לימודי שדה, ב-22 בתי ספר.

יפה מור ישר: בתי ספר מנגנים וקונסרבטוריון למוסיקה, בבית ספר עידאן לכלל התלמידים.

יפה מור ישר: אנחנו מכשירים מדריכים.

יפה מור ישר: יש לנו חוג לכל ילד, ליסודי, כ-7,000 תלמידים.

יפה מור ישר: בתקופת הקורונה החוג לכל ילד לא הצליח לפעול.

יפה מור ישר: כ-24,000 תלמידים משתתפים בחינוך הבלתי פורמלי ו-81% נוכחות של תלמידים בתש"פ עוד לפני הקורונה בחינוך הבלתי פורמלי.

יוסף ג'בארין: יפה, פשוט הזמן שלנו מוגבל.

יוסף ג'בארין: הסקירה מאוד חשובה.

יוסף ג'בארין: היא גם חשובה לפרוטוקול הדיון, אבל אני אשמח באמת התייחסותך לדברים הבעייתיים, הקשים, שאנחנו מלווים אותם זה כמה שנים.

יוסף ג'בארין: גם המחסור של אלפי כיתות לימוד, גם הסוגיה של הלמידה מרחוק, גם אותם 30,000 תלמידים שאינם בעצם נמצאים במערכת.

יוסף ג'בארין: אני תיכף גם אפנה לציון רגב לשמוע את התייחסותו, אבל אשמח גם התייחסותך לבעיות שעלו.

יוסף ג'בארין: אני מניח שגם הנושאים לא חדשים, שאת מכירה אותם גם קודם.

יפה מור ישר: אני מכירה ואנחנו עושים עבודה מאוד רצינית בנושא.

יפה מור ישר: חלק מהדברים, העירייה תוכל לענות.

יפה מור ישר: אני אגיד לגבי אמצעי הקצה.

יפה מור ישר: תראו, אני לא מכירה את ההערכה של 50,000.

יפה מור ישר: אני מכירה הערכה של בסביבות 25,000 מחסור.

יוסף ג'בארין: בין כלל ה-120,000?

יפה מור ישר: מתוך 73,000 תלמידים א' עד י"ב.

יפה מור ישר: אני אגיד לך לגבי ההצטיידות.

יפה מור ישר: תראו, בארצי מחולקים כרגע עם הקולות הקוראים כ-140,000 מחשבים, מתוכם 10% זה רק בעיר ירושלים.

יפה מור ישר: מתוך ה-10% בעיר ירושלים, 72% זה למזרח העיר.

יפה מור ישר: מדובר ב-9,663 מחשבים, מתוכם 5,731 לרשמי, 3,831 למוכר שאינו רשמי.

יפה מור ישר: אני מזכירה לכם שגם הבעלויות במוכר שאינו רשמי יכלו לגשת לאותם קולות קוראים וזה בעקבות הפנייה.

יפה מור ישר: זה כרגע בחלוקה שמתבצעת.

יוסף ג'בארין: גם החלוקה היא כמובן רחוקה מלספק את הצרכים שגם משרד החינוך מכיר בהם.

יפה מור ישר: נכון, אתה צודק, אבל אני חייבת לומר שזו חגיגה ענקית, כל הסיפור הזה של חלוקה של כמות מאוד מאוד גדולה.

יפה מור ישר: הקורונה עם החסרונות שלה, יש בה גם יתרונות.

יפה מור ישר: היא הקפיצה לנו בצורה בלתי רגילה ובזמן מאוד קצר, בטווח מאוד קצר, אנחנו בנובמבר, כמות ענקית של מחשבים.

יפה מור ישר: בנוסף לכך, העירייה גם כן חילקה קרוב ל-4,000 טאבלטים.

יפה מור ישר: אני מזכירה שהמחשבים מספריית ההשאלה הזאת, מושאלים עם מודל סלולארי, זאת אומרת שזה נקודת אינטרנט פר מחשב ואז היא יכולה לאפשר התחברות.

יפה מור ישר: בנוסף, יש שם גם תשתיות, יש גם הרחבת פס, ופה אני רוצה שהעירייה תרחיב על הנושא הזה, אבל יש גם בקולות הקוראים את ההתייחסות לתשתיות הללו.

יפה מור ישר: ההכשרה של המורים ללמידה מרחוק, התקיימו 3,300 בשמונה השתלמויות מרחוק.

יפה מור ישר: למעלה ממחצית המורים עברו השתלמות של למידה מרחוק מבחינת הפסג"ה, וכל השאר עוד במהלך השנה הזאת עברו השתלמות מרחוק.

יפה מור ישר: אני חייבת לציין שיש כאן גם מוטיבציה מאוד מאוד של המורים וגם היענות מאוד יפה להשתלמויות.

יפה מור ישר: דובר כאן על עניין של הסתות תקציביות בחינוך הבלתי פורמלי בתוך תוכנית החומש.

יפה מור ישר: אתם יודעים שקרוב למחצית מהתקציב בתוכנית החומש היא לבלתי פורמלי.

יפה מור ישר: בעקבות זה שיש לנו שם חלק מהדברים שלא יכולים לפעול בלמידה מרחוק.

יפה מור ישר: אנחנו בקרוב נקיים ברשות מנכ"ל משרד החינוך, ועדה לכל נושא ההסתות.

יפה מור ישר: עדיין לא אושרו ההסתות התקציביות, אבל חלקן, אנחנו מקווים שילכו גם לנושא הזה של הכשרת המורים.

יפה מור ישר: אני מדברת על כלל בתי הספר.

יוסף ג'בארין: כאשר הדרישה כאן שההסתות יתייחסו באופן שוויוני ויחסי גם בעצם לשתי המערכות, גם לרשמי וגם למוכר שאינו רשמי.

יפה מור ישר: אנחנו מסתכלים על הצרכים גם של הנשירה, גם הרווחה, גם הסיפור של ההכשרה של המורים, אבל אני לא יכולה להתייחס עוד לתוכנית הסופית, כי עדיין ההצעות צריכות להגיע לידי החלטה.

יפה מור ישר: ברגע שתצא ההחלטה, אז יהיה אפשר לומר למה הן הולכות, אבל הכיוון הוא באמת לתת מענים לצרכים הנדרשים ולמה שאפשר להפעיל גם בזמן קורונה.

יפה מור ישר: חלק מהדברים זה גם תמיכה און-ליין להורים ולתלמידים על מנת להפעיל את כל הלמידה מרחוק.

יפה מור ישר: יש שם באמת הצעות למתן מענה בהחלט לתקופה הזו.

יפה מור ישר: התלמידים שדיברת עליהם, שאנחנו לא יודעים איפה הם נמצאים, אז תראו, יש תלמידים שנמצאים במוסדות של הוואקף ושל אונר"א.

יפה מור ישר: אלה מוסדות שכמו שאתם יודעים, הם לא בפיקוח של משרד החינוך.

יפה מור ישר: הם מוסדות שמממנים את עצמם והם ללא פיקוח.

יפה מור ישר: אני אבקש גם מהעירייה להתייחס לכך, אבל לגבי המוכר שאינו רשמי, אני חייבת לומר, כל המפקחים שלי, מבחינת אזור הפיקוח שלהם אנחנו לפי שכונות.

יפה מור ישר: הם מתייחסים באופן מידתי ושווה בקידום כל היעדים שהם עובדים, גם הרשמי וגם במוכר שאינו רשמי, המפגשים שלהם עם המנהלים, עם הצוותים.

יפה מור ישר: הכול בד בבד, גם רשמי וגם מוכר שאינו רשמי.

יפה מור ישר: כך זה היה וכך אנחנו עובדים.

יוסף ג'בארין: תיכף נשמע גם את ציון רגב לגבי סוגיית ה-30,000 תלמידים, כי לי לא נראה ש-30,000 משולבים במסגרות שהצבעת עליהן, של הוואקף, של אונר"א.

יוסף ג'בארין: זה מספר יחסית גדול.

יוסף ג'בארין: גם אם כך, אז אני מקווה שיש נתונים ברורים ברמת הנתונים של המשרד ושל העירייה.

יוסף ג'בארין: גם לא התייחסת לשאלת המחסור בכיתות.

יוסף ג'בארין: זה נושא שמאז שנבחרתי לכנסת לפני כמה שנים, כל שנה עולה.

יוסף ג'בארין: לצערי אנחנו גם לא מזהים התקדמות.

יוסף ג'בארין: אנחנו כל הזמן מדברים על 3,000–4,000 כיתות בלי שאני מזהה שינוי בנושא.

יפה מור ישר: יו"ר הוועדה, אני אתייחס באופן כללי, וספציפי העירייה תתייחס.

יפה מור ישר: תראו, יש התקדמות בלתי רגילה.

יפה מור ישר: אני מכירה ממבקר המדינה מחסור של 2,000 כיתות, אבל בגדול יש התקדמות אדירה ותקציבים שיועדו במיוחד לנושא הזה.

יפה מור ישר: יש תקציבים גם לשכירויות לפערים, אבל יש התקדמות מאוד יפה.

יפה מור ישר: רק השנה יש לנו נדמה לי 123 כיתות שנמסרו, שזה חלק ממסירת קרוב ל-1,000 כיתות בחמש שנים.

יפה מור ישר: אני אבקש מהעירייה יותר לפרט בנושא הזה של מחסור בכיתות הלימוד.

יוסף ג'בארין: את כנציגת משרד החינוך, הרי אנחנו מכירים את הפרוצדורה שעירייה מגישה פרוגרמה, משרד החינוך אמור לממן.

יוסף ג'בארין: איפה זה תקוע?

יוסף ג'בארין: את מדברת על 123 כיתות חדשות.

יוסף ג'בארין: זה פשוט כלום לעומת מה שנדרש.

יוסף ג'בארין: האם העירייה לא מגישה פרוגרמות או שאתם לא מאשרים?

יוסף ג'בארין: איפה זה תקוע?

יפה מור ישר: אני קודם כל אגיד שהמונח תקוע לא מתאים כאן, כי אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד יפה יחד עם העירייה, עם משרד האוצר.

יפה מור ישר: יש פה עבודה משותפת מאוד יפה.

יפה מור ישר: כל פרוגרמה מוגשת, מאושרת.

יפה מור ישר: יש קדימות, דרך אגב.

יוסף ג'בארין: כל מה שאת אומרת ברמת ההצהרות, זה טוב, אבל ברמה של נתונים עובדתיים את לא נותנת לנו, לכן אני חייב להשתמש במילה תקוע.

יוסף ג'בארין: אני שש שנים מלווה את הנושא הזה בוועדת החינוך בכנסת.

יוסף ג'בארין: פחות או יותר אנחנו מתמודדים עם אותם נתונים ולכן אני חייב להשתמש במילה תקוע, ואנחנו מדברים על אלפי כיתות.

יוסף ג'בארין: את מזכירה לי 100 ומשהו.

יוסף ג'בארין: מה 100 ומשהו יכולים לעשות אל מול המחסור הקיים?

יפה מור ישר: אני אמרתי, בשנה האחרונה 123 כיתות.

יפה מור ישר: חמש שנים, קרוב ל-1,000 כיתות, עד 2023.

יוסף ג'בארין: את מדברת על 2,000, שלא לדבר על כך שיש נתונים יותר גבוהים.

יוסף ג'בארין: נניח שזה 2,000, אבל זה הצרכים של היום.

יוסף ג'בארין: אם התוכנית היא להוסיף עוד 1,000, אז יש מחסור בעוד 1,000, אבל יש גם את הגידול הטבעי שזה גם עוד.

יוסף ג'בארין: גם לפי התוכנית אני לא שומע בשורות טובות.

יפה מור ישר: מבחינת גידול טבעי, אז אני אגיד שדווקא המספרים הולכים וקטנים בצורה הזאת.

יפה מור ישר: זה אחד.

יפה מור ישר: שניים, העבודה בשיתוף פעולה היא גם סביב הנושא של הפקעת קרקעות, וכל הנושא הזה, אני לא צריכה לומר לך שהוא גם מורכב.

יפה מור ישר: אנחנו עושים עבודה מאוד רצינית.

יפה מור ישר: אנחנו עובדים ביחד עם משרדי הממשלה.

יפה מור ישר: אני מציעה שעיריית ירושלים תפרט יותר לגבי הבנייה והתקציבים.

יפה מור ישר: המילה תקוע בהחלט לא נכונה כאן, כי כל פרוגרמה, כל דבר, באמת אני חושבת שאפילו בקדימות.

יפה מור ישר: מקדמים את כל נושא הסיפור של הבנייה והמחסור בכיתות ואנחנו לאט לאט גם מצמצמים פערים.

יפה מור ישר: לא מחסלים אותם לגמרי אבל אנחנו בצמצום פערים.

יפה מור ישר: אני מציעה שציון או לארה יתייחסו לנושא של הבנייה.

אשרת מימון: חבר הכנסת ג'בארין, אפשר כמה שאלות ליפה?

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: את רוצה לחכות לציון או שכבר להעלות?

אשרת מימון: לא, לא, דברים שאני יודעת שנובעים ממשרד החינוך.

יוסף ג'בארין: אוקיי.

אשרת מימון: קודם כל אני אגיד לגבי המחסור בכיתות.

אשרת מימון: הדבר המשמעותי הוא שכ-2% מכל שטח ירושלים מוקצה למבני ציבור במזרח ירושלים ועד שלא יתקנו את זה, שום הפקעה לא תואיל.

אשרת מימון: צריך לעשות בתוכניות מתאר הקצאה הרבה יותר גדולה למבני ציבור ולכיתות.

אשרת מימון: לצערי הסיבות הן פוליטיות, לאי הגדרת השטח שייועד גם לבתי ספר.

אשרת מימון: עד שלא יגעו בזה, אני לא רואה פתרון קסם אחר שיגיע.

אשרת מימון: אני כן רוצה לשאול את יפה לגבי תקני החינוך שהזכרתי וגם לגבי ישיבה אצל מנכ"ל משרד החינוך שתהיה, אז גם כמובן נשמח לראות את תוצאותיה, אבל גם אם דיברת על זה שלא תהיה שם הטיה בין המוכר לרשמי, אני רוצה להדגיש שהדרישה שלנו זה שלא תהיה הטיה בין הטאוג'י לבין התוכנית הישראלית.

יפה מור ישר: אני אתייחס.

יפה מור ישר: תראו, החלטת ממשלה היא זאת שקבעה שמדובר בבתי ספר רשמיים ומוכר שאינו רשמי בתוכנית הישראלית.

יפה מור ישר: זה לא החלטה שלנו.

אשרת מימון: לא לגבי החינוך הבלתי פורמלי.

יפה מור ישר: גם בחינוך הבלתי פורמלי, ואנחנו מלווים את החלטת הממשלה.

אשרת מימון: זה לא נכון.

אשרת מימון: בחינוך הבלתי פורמלי לא אמורה להיות הטיה.

יפה מור ישר: בחינוך הבלתי פורמלי, עוד הפעם, זה כולל את כל בתי ספר הרשמיים, ומוכר שאינו רשמי בתוכנית הישראלית.

יפה מור ישר: לגבי תקני החינוך, אני רק לא הבנתי מה השאלה שלך.

אשרת מימון: לא, לגבי תקני הניקיון.

יפה מור ישר: תקני ניקיון, יש כללים מאוד ברורים.

יפה מור ישר: ציון יתייחס לזה.

יפה מור ישר: יש כללים מאוד ברורים.

יפה מור ישר: מה שקורה במערב העיר, קורה במזרח העיר.

אשרת מימון: אבל זה בעייתי.

יפה מור ישר: ציון יתייחס לזה.

יפה מור ישר: העירייה מתפעלת את עובדי הניקיון.

יפה מור ישר: נדמה לי שאלה כל ההתייחסויות, נכון?

אשרת מימון: בגדול.

יפה מור ישר: אז אני מציעה שהעירייה תתייחס ואם יהיה צורך בלהשלים נושאים מסוימים, אז בשמחה, אני פה.

יוסף ג'בארין: כן, את נשארת איתנו.

יוסף ג'בארין: ברשותך ציון, לפני שעוברים אליך, חברת הכנסת תהלה פרידמן רוצה להשתתף איתנו גם בדיון, ואולי גם תתייחסו לדבריה לאחר מכן.

תהלה פרידמן: קודם כל בעיקר אני רוצה להגיד לך יישר כוח על הדיון הזה.

תהלה פרידמן: אני ירושלמית.

תהלה פרידמן: מזרח ירושלים, מעבר למורכבות המדינית, נמצאת במצב נורא קשה מבחינת גם פילנתרופיה וגם באופן כללי ההתייחסות, הם נופלים בין הכיסאות.

תהלה פרידמן: כל מי שרוצה לעזור לפלסטינאים, לא סופר אותם כי הם בתוך ישראל, ומי שרוצה לעזור לערביי ישראל, לא סופר אותם.

תהלה פרידמן: הם ממש במצב מאוד מאוד מסובך ואני אומרת את זה בגלל הנושא של אמצעי קצה ומחשבים.

תהלה פרידמן: מדינת ישראל חילקה, אם אני מבינה נכון, במזרח ירושלים 9,000 מחשבים.

תהלה פרידמן: אני יודעת ממנח"י כי בדקתי את זה, שגייסו בעצמם וחילקו עוד 1,500.

תהלה פרידמן: עדיין אנחנו בפער אדיר.

ציון רגב: עוד 5,000.

תהלה פרידמן: באמת?

תהלה פרידמן: אני שאלתי את אביבה אבל בסגר הראשון, וזה היה 1,500.

תהלה פרידמן: יכול היות שזה השתפר מאז.

תהלה פרידמן: סחתיין עליכם, כל הכבוד.

תהלה פרידמן: אני יודעת שהעירייה עושה המון המון עבודה על הדבר הזה.

תהלה פרידמן: אני רק אומרת שבשאר הארץ הפער הזה נסגר על ידי כל מיני ארגונים וגופים, ואני לא בטוחה שהם מתייחסים למזרח ירושלים בגלל המקום הזה שהיא לא פה ולא שם.

תהלה פרידמן: אני לא יודעת איך פותרים את הבעיה אבל זה בעיה רצינית שגם הפילנתרופיה לא תומכת באזור הזה.

יוסף ג'בארין: תודה, חברת הכנסת פרידמן.

יוסף ג'בארין: ציון רגב, מנהל תוכנית החומש, הרבה נושאים אבל בעיקר מצוקות הגיעו לפתח האחריות שלך.

ציון רגב: טוב, קודם כל תודה רבה על ההזדמנות.

ציון רגב: נמצאת פה גם לארה מובארכי שהיא מנהלת האגף הערבי, מזרח ירושלים, וגם היא תוכל להתייחס.

ציון רגב: היא ותיקה ממני ורבת ניסיון יותר ממני.

ציון רגב: אני מנהל את תכנית החומש במזרח ירושלים בשנתיים וחצי האחרונות, ובחודשים האחרונים גם מנהל בכל מנח"י, בכל עיריית ירושלים את כל נושא הקורונה במערכת החינוך.

ציון רגב: מתעסק גם הרבה מאוד בנושא הקורונה לא רק במזרח ירושלים, אבל גם.

ציון רגב: אני ברשות

ציון רגב: כם אתייחס לכמה נקודות.

ציון רגב: אני לא רוצה לחזור על מה שיפה אמרה.

ציון רגב: מדובר במערכת גדולה, מורכבת.

ציון רגב: אם יורשה לי, אני חושב שמה שקורה בשנים האחרונות הוא לא פחות ממהפכה משמעותית ודרמטית במזרח ירושלים, ואני מתייחס רגע למערכת החינוך.

ציון רגב: בואו נדבר רגע על מחסור בכיתות, זה הנושא הראשון שהעליתם.

ציון רגב: אכן המחסור במזרח ירושלים הוא קשה, גדול, רחב.

ציון רגב: אני לא חושב שמישהו פה אומר משהו שלא ידוע.

ציון רגב: עם זאת, מה שקורה נכון להיום, כמו שיפה אמרה, יש תוכנית קודם כל בחמש שנים הקרובות להגדיל בעוד 1,000 כיתות.

ציון רגב: האם זה יסגור את כל המחסור?

ציון רגב: התשובה היא לא, אבל בואו נדבר רגע בעובדות.

יוסף ג'בארין: מה המחסור כיום לפי הנתונים שלך, ציון?

ציון רגב: אנחנו יודעים על 2,000.

יוסף ג'בארין: אתה יודע על 2,000.

יוסף ג'בארין: יש נתונים יותר גבוהים אבל בהנחה שזה 2,000, אתה מדבר על תוכנית חומש שתכסה עוד חמש שנים רק 1,000.

ציון רגב: לא עוד חמש שנים.

ציון רגב: אנחנו מדברים עד 2024 כמדומני, שיהיו 1,000.

יוסף ג'בארין: אין לך יעד לכסות את כל הצורך.

ציון רגב: אנחנו עשינו בשנה האחרונה כבר את ההיערכות לחומש הבא.

ציון רגב: אתה צריך להבין שתהליך של בניית בית ספר, בטח במזרח ירושלים, זה תהליך שלוקח כמה שנים.

יוסף ג'בארין: כן, אבל זה כבר כמה שנים.

יוסף ג'בארין: רק השנים שלי בכנסת זה מספיק שנים.

ציון רגב: יש תוכנית סדורה, ברורה, פועלת.

ציון רגב: שום דבר לא תקוע.

ציון רגב: רק השנה פתחנו שלושה בתי ספר חדשים, מעל ארבעה גנים חדשים.

ציון רגב: יש בתי ספר שנמצאים עכשיו בבנייה.

ציון רגב: הפער הוא גדול, צריך להגיד.

ציון רגב: יש פה השלמות של פערים של הרבה מאוד שנים, אבל מה שקורה בשטח היום, הפערים האלה הולכים ונסגרים.

ציון רגב: שוב, אני ממליץ בחום רב לחברי הוועדה ולמי שרוצה, לבוא ולסייר במזרח ירושלים ולראות את זה בעין.

ציון רגב: גם אנחנו נשמח להציג לכם את התוכניות המלאה, כולל מיפוי באיזה שכונות ואיזה סוגי בתי ספר ואיזה גני ילדים, אז קודם כל יש פער גדול אבל בהחלט יש תנועה.

ציון רגב: זה לא נכון שדברים לא קורים.

ציון רגב: דברים קורים.

ציון רגב: צריך לבדוק רגע כמה בונים במדינת ישראל בתי ספר.

ציון רגב: תבדקו ותראו שירושלים היא בפער גדול משאר הערים בבנייה, ובמיוחד במזרח ירושלים.

ציון רגב: כל פרויקט שמבשיל, זאת אומרת שיש כבר תכנון, אין שום בעיה תקציבית להוציא אותו לפועל.

ציון רגב: שום דבר לא מעכב.

ציון רגב: אין לנו עיכובים.

יוסף ג'בארין: אתה מדבר שאין משהו שמעכב, אז איך יכול להיות שתוכנית חומש ביעד שלה לא אמורה לספק את המחסור ומשאירה 1,000 כיתות מהמחסור הזה?

יוסף ג'בארין: לי זה קצת נשמע מאוד בעייתי שהתוכנית עצמה, אין לה בכלל יעד לספק את המחסור.

ציון רגב: יש יעד לספק את המחסור.

ציון רגב: זה לא ייקח חמש שנים.

ציון רגב: לבנות עשרות רבות של בתי ספר ומאות גני ילדים, זה לא תהליך שאפשר לסגור אותו גם בחמש שנים, עם כל הכבוד לכולם, בטח לא במזרח ירושלים.

ציון רגב: בטח שעל כל קרקע יש דיונים והפקעות.

ציון רגב: זה תהליך שלוקח זמן אבל הוא קורה.

יוסף ג'בארין: אתה בטח צודק אבל הבעיה שלך, שאתה מתייחס ארבע שנים קדימה והנושא הזה כבר מסתובב 20 שנה.

ציון רגב: אני אומר, יש לנו גם את השלב הבא.

ציון רגב: יש גם את הדור הבא שמדבר על ה-1,000 הבאים, אבל צריך להגיד, זה ייקח זמן.

ציון רגב: מה שחשוב לי להגיד בנקודת הזמן הזו, שדברים קורים, בתי ספר נבנים.

ציון רגב: אני אגיד עוד משהו.

ציון רגב: עיריית ירושלים השנה, לדוגמא, פתחה שני בתי ספר בכפר עקב, מאחורי הגדר.

ציון רגב: אמנם לא בתי ספר חדשים אלא מבנים שכורים, בית ספר לחינוך מיוחד, תיכון לבנות.

ציון רגב: גם במקומות הללו אנחנו מנסים לחפש פתרונות של שכירויות ולא רק בנייה של בתים חדשים.

ציון רגב: נעשה הרבה, אבל נכון, הפער עוד גדול ויידרשו עוד כמה שנים טובות לסגור אותו.

ציון רגב: צריך להגיד את האמת.

ציון רגב: אני אמשיך להתייחס לנושאים נוספים שאמרתם, בבקשה.

ציון רגב: בנושא עובדי ניקיון, לארה, את רוצה להתייחס?

יוסף ג'בארין: לגבי עובדי ניקיון לפני שאתה מסביר, תשמע, כשאני שומע מוועדי ההורים, אומרים לך תיאור מאוד קשה, שהם יכולים, סליחה על הביטוי, להריח את הצנחה עוד לפני שמגיעים לבית הספר, זה מצב שאפשר לקבל אותו?

יוסף ג'בארין: אם צריכים אפילו עוד עשר עובדות ניקיון, אז צריך לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: איך אפשר להשאיר את התלמידים במצב הזה?

יוסף ג'בארין: לטעון שזה המתווה הכללי?

יוסף ג'בארין: הקריטריון?

יוסף ג'בארין: יש כאן מציאות שצריך להתמודד איתה.

ציון רגב: אני חושב שצריך לבדוק נתונים.

ציון רגב: אני מתייחס בכבוד לטענות של ועדי הורים ואם יש טענות ספציפיות, נשמח לבדוק, אבל בוא נדבר רגע על נושא עובדי הניקיון והתקנים ומה שנכתב בבקשה של עיר עמים.

ציון רגב: לפני כשנה וחצי–-שנתיים נעשה סדר בכל נושא עובדי הניקיון במנח"י בירושלים בכלל, לא רק במזרח ירושלים.

ציון רגב: הוצאו מכרזים חדשים, נקבעו קריטריונים ברורים לכמה עובדי ניקיון אמורים להיות בכל בית ספר, לפי גודל בית הספר, מספר התלמידים וכו'.

ציון רגב: בעניין הזה אני מדגיש, מזרח ירושלים עובדת על פי אותם קריטריונים בדיוק כמו המגזר החרדי וכמו במערב העיר.

ציון רגב: יש קריטריונים ברורים לכמה עובדי ניקיון, מה הקריטריונים ומה הפרמטרים שעל פיהם נבדקות חברות הניקיון, ולכן אין פה שום הבדל בין מה שקורה במזרח העיר למערב העיר.

ציון רגב: יתר על כן, חברות הניקיון נבחנות על פי התוצאות בשטח ולא על פי אם יש להם עובד אחד, שניים או שלושה, אלא האם בסוף היום בית הספר נקי או לא נקי.

ציון רגב: חברה שבית הספר לא נשאר נקי, נקנסת בכסף ומטופלת.

ציון רגב: היו בעבר מקרים שבהם היו יותר עובדי ניקיון.

ציון רגב: דרך אגב, לא בהכרח זה היה יותר יעיל.

ציון רגב: היו כל מיני דברים שהיה צריך לתקן.

ציון רגב: שוב, אם יש מקרים ספציפיים על בתי ספר, נשמח לקבל.

ציון רגב: אני בעקבות הפנייה של עיר עמים, בדקתי.

ציון רגב: אני יכול להגיד שלמעלה מ-15 בתי ספר במזרח ירושלים, בקיץ האחרון שופצו כל חדרי השירותים שלהם וכל החלק של הסניטציה שופר וממשיך להיות משופר.

ציון רגב: אני לא חושב, אם יורשה לי, שהיום אם אתה בא לבתי ספר במזרח ירושלים, אז הריח הולך למרחוק, ואם יש מקרים כאלה, אז אנחנו נבדוק אותם, אבל זה לא המצב.

ציון רגב: אני אומר את זה במלוא האחריות.

אשרת מימון: ציון, אני אגיד שלגבי עובדי הניקיון, אני מבינה שהקריטריונים הם אותם קריטריונים אבל אני חושבת שהקריטריונים למזרח ירושלים חייבים להיות אחרים משל מערב העיר.

אשרת מימון: בגלל הצפיפות הגדולה, בגלל המחסור בכיתות זה לא יכול להיות לפי מטר רבוע.

ציון רגב: יש שני פרמטרים, אחד, לפי גודל בית הספר.

ציון רגב: קריטריונים ברורים.

ציון רגב: ב', יש פרמטר של במה חברת הניקיון צריכה לעמוד.

ציון רגב: זה לא משנה אם יש עובד אחד או עשרה.

ציון רגב: אם בסוף היום בית הספר לא נקי, מסריח, והשירותים לא תקינים, זה לא בסדר, לא קשור אם יש עובד אחד או שלושה.

אשרת מימון: זה לא קריטי ניקיון שוטף במהלך היום?

ציון רגב: כן, ככה זה צריך להיות.

ציון רגב: שוב, אם יש מקרים ספציפיים או דברים נקודתיים, נשמח מאוד מאוד לבדוק.

אשרת מימון: אני לא חושבת שזה מקרים ספציפיים.

אשרת מימון: אני חושבת שמזרח ירושלים, כולנו מסכימים, יש מצב ייחודי של המחסור בכיתות.

אשרת מימון: יש מצב ייחודי של צפיפות ולכן הקריטריונים לא יכולים להיות אותם קריטריונים.

אשרת מימון: גם כשיש אותם קריטריונים, יכולה להיות אפליה אם המצב ההתחלתי הוא מאוד מאוד שונה.

יוסף ג'בארין: השאלה אם הצפיפות זה חלק מהקריטריונים, והוא צריך להיות חלק מהקריטריונים.

לארה מובארכי: סליחה, אבל אני גם לא מבינה על איזו צפיפות אתם מדברים.

לארה מובארכי: במזרח ירושלים היום רוב הכיתות הן כיתות תקניות לפי משרד החינוך.

לארה מובארכי: המתווה של משרד החינוך אומר שזה עד 32 תלמידים בכיתה.

יוסף ג'בארין: את אמרת כיתות לימוד תקניות, אבל זה לא רק כיתות לימוד, זה השטח הציבורי, זה החצרות.

לארה מובארכי: אני מבינה את זה.

לארה מובארכי: לצערי אני אומרת את זה, שבמזרח ירושלים הרבה שנים נושא הניקיון לא היה כל כך מוסדר ומנהלים התרגלו לקבל כמה עובדי ניקיון שמחציתם באמת הסתובב ללא מעשה בבתי הספר.

לארה מובארכי: לפני שנתיים אנחנו יצאנו למכרז חדש, אחיד, לשלושת המגזרים בעיר, שעשה סדר גם אצלנו במנח"י וגם בבתי ספר.

לארה מובארכי: אכן המנהלים וגם ההורים בתחילת הדרך כאשר ראו את הירידה הזאת במספר התקנים של עובדי הניקיון, נבהלו ונלחצו ואמרו, זה לא מספיק, זה לא נכון.

לארה מובארכי: זה היה ממש בשנה הראשונה.

לארה מובארכי: היום אני מופתעת, כי אין לנו אף בקשה לא של הורים ולא של מנהל שמתריע על סירחון בבתי הספר בעקבות מחסור בעובדי ניקיון.

לארה מובארכי: איך שאמר ציון, הרי יש קריטריון.

לארה מובארכי: קבלן מחויב לעבוד על פי הקריטריונים ועל פי ההסכם שלו.

לארה מובארכי: הוא מחויב למסור לנו בית ספר נקי בסוף היום, מחויב לשטוף את השירותים מספר פעמים ביום.

לארה מובארכי: זה לא משנה אם נכנס ילד אחד או נכנסים עשרה ילדים.

לארה מובארכי: הוא מחויב לנקות שלוש פעמים, ארבע פעמים, לפי ההסכם איתו.

לארה מובארכי: זה לא על פי מספר התלמידים.

לארה מובארכי: הצפיפות שאתם מדברים עליה זה היה ממש לפני מספר שנים.

לארה מובארכי: אנחנו היום, בגאווה גדולה אני אומרת, נמצאים במקום שונה לגמרי.

יוסף ג'בארין: תיכף נשמע את ההורים בעניין הזה, אבל חשוב לי גם להמשיך לנושאים הנוספים שעלו כאן.

ציון רגב: אני יכול להמשיך?

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: לארה, את יכולה לרשום אצלך וכמובן נשמע אותך.

יוסף ג'בארין: כן, ציון.

ציון רגב: אני רוצה להתייחס לעוד נקודה שעלתה בפנייה של עיר עמים לגבי הנגשת המידע להורים בערבית סביב נושא הקורונה.

ציון רגב: קראתי את זה בדוח שלכם.

ציון רגב: אני אגיד בתור מי שמנהל את זה.

ציון רגב: קודם כל אנחנו הקמנו מוקד טלפוני של דוברי שפה ערבית, חמ"ל שמתעסק בנושא קורונה, שיש בו דוברי ערבית.

ציון רגב: כל החומר של עיריית ירושלים בנושא קורונה וגם של משרד החינוך, מונגש בשפה הערבית.

ציון רגב: יש לנו 180 ממוני קורונה שאנחנו בקשר ישיר איתם.

ציון רגב: אני לא מכיר שום הנחיה למנהלי בתי ספר, מורים, הורים, שלא הונגשה בנושא הקורונה למידה מרחוק בצורה מלאה.

ציון רגב: יש על זה הקפדה מלאה, כולל דפי פייסבוק.

ציון רגב: קראתי את ההערה הזו ואני אשמח מאוד מאוד לבדוק אם יש אצלנו עדיין פרצות ויש מקומות שבהם הורים או מורים או מנהלים לא יודעים או לא מכירים את ההנחיות התפעול בנושא קורונה.

ציון רגב: לגבי הנושא של מחשבים, אני חושב שאין לי יותר מה להאריך מעבר למה שיפה תיארה.

ציון רגב: סך הכול כ-15,000 מחשבים יחולקו.

ציון רגב: חלקם חולקו, חלקם יחולקו.

ציון רגב: כ-9,000 ומשהו, משרד החינוך, והיתר, עיריית ירושלים.

ציון רגב: אני רוצה להגיד לחברת הכנסת תהלה, שלשמחתי גם הפילנתרופיה נרתמה לעזור למזרח ירושלים, רוח טובה, קרן יד הנדיב, ראס אל ברי, קרן ירושלים.

ציון רגב: גם הם עזרו לנו בנושא המחשבים.

ציון רגב: שוב, הפער הוא עצום.

ציון רגב: הפער גדול.

יוסף ג'בארין: יש לך נתונים לגבי הפילנתרופיה, מה ההיקף?

ציון רגב: כן, אנחנו גייסנו כתוצאה מהפילנתרופיה משהו כמו 1,400–1,500 מחשבים וטאבלטים.

ציון רגב: אינטל תרמו לנו.

ציון רגב: עכשיו פרויקט מתחשבים של הנשיא, אנחנו איתם באיזשהו הסדר.

ציון רגב: גם הפילנתרופיה נרתמת למזרח ירושלים, צריך להגיד.

ציון רגב: סך הכול המצב הוא עדיין קשה אבל הצמצום קורה.

יוסף ג'בארין: יש לי שאלה לגבי הניידים.

יוסף ג'בארין: אנחנו מלווים את הסוגיה הזאת בוועדה מאז יולי, סוגיית אמצעי הקצה, ואנחנו יודעים מראש שאמצעי הקצה שמשרד החינוך יחלק אינם מספיקים כדי לכסות על כל המחסור, ויישארו לצערי לפחות 200,000 תלמידים בלי אמצעי קצה.

יוסף ג'בארין: לגבי ירושלים המזרחית, השאלה אם אין לעירייה את היכולת הכלכלית פשוט להוסיף על מה שמשרד החינוך בעצמו?

יוסף ג'בארין: נראה לי שכלכלית העירייה במצב כזה שהיא יכולה לעשות את זה.

ציון רגב: אז קודם כל העירייה כבר עושה את זה, וכמו שאמרתי, כ-5,000 מחשבים מעבר למה שמשרד החינוך, העירייה מחלקת במזרח ירושלים, ותוסיף ותחלק.

ציון רגב: אני אגיד רגע איך אנחנו עובדים.

ציון רגב: זה חשוב להבין.

ציון רגב: אנחנו קונים מחשבים ניידים או טאבלטים לבתי הספר.

ציון רגב: בתי הספר בעצם משאילים אותם לאותם ילדים שידם אינה משגת או שיש להם בעיה.

ציון רגב: המפתח שעליו אנחנו מדברים הוא מחשב או טאבלט בכל בית ספר.

ציון רגב: בין חמישה לשישה ילדים, שיהיה לפחות אחד כזה.

ציון רגב: זה המפתח שאליו אנחנו חותרים בשלב הראשון.

ציון רגב: אנחנו נהיה מאוד קרובים להגיע לזה עד סוף השנה, שבסופו של דבר לפחות לאחד לכל חמישה, אחד לכל שישה ילדים יהיה מחשב או טאבלט.

ציון רגב: שוב, האם זה מכסה את הכול?

ציון רגב: האם זה מספיק?

ציון רגב: לא.

ציון רגב: דרך אגב, צריך להגיד גם שיש קושי לקנות מחשבים.

ציון רגב: היום כל מדינת ישראל, גם אם אתה רוצה לקנות ויש לך כסף, הדברים האלה לוקחים זמן, אז עיריית ירושלים בהחלט בעניין.

ציון רגב: גם אחרי שמשרד החינוך יסיים לחלק את שלו, אנחנו רואים את עצמנו ממשיכים.

ציון רגב: שוב צריך להגיד, הקורונה פה נתנה לנו בוסט מאוד מאוד רציני, לצערנו.

ציון רגב: אני אגיד רגע לגבי תשתיות אינטרנט.

ציון רגב: מנח"י, עיריית ירושלים או לפחות החלק של החינוך, אנחנו מחויבים להביא תשתית אינטרנט לבתי הספר.

ציון רגב: אנחנו לא יודעים לעשות תשתית אינטרנט בשכונה.

ציון רגב: אנחנו יודעים לרשת את בתי הספר.

ציון רגב: נכון להיום כ-55 בתי ספר מתוך בתי הספר הרשמיים, יש לנו קרוב ל-100, למעלה ממחצית כבר היום מרושתים עם פס אינטרנט רחב.

ציון רגב: עד סוף שנת הלימודים כל בתי ספר הרשמיים במזרח ירושלים יהיו מרושתים עם פס אינטרנט רחב או של בזק או אינטרנטי, ככה שלכל בית ספר תהיה תשתית אינטרנט טובה ורצינית.

ציון רגב: לפני שבוע היה סיור של מנכ"לית משרד התקשורת יחד עם מנכ"ל המשרד לענייני ירושלים, עם אנשי בזק, פרטנר, הוט, סלקום, כל החברות הללו, במזרח ירושלים.

ציון רגב: עשינו סיור במזרח ירושלים ויש עכשיו דחיפה מאוד מאוד גדולה של משרד ירושלים ושל משרד התקשורת לשפר את תשתיות האינטרנט בשכונות.

ציון רגב: עוסקים בזה.

ציון רגב: אני יודע להגיד על בתי הספר.

ציון רגב: סך הכול אני חושב שבתי הספר עד סוף השנה יהיו מרושתים.

ציון רגב: דרך אגב, זה לא עניין של מה בכך.

ציון רגב: גם זה התקדמות נאה.

יוסף ג'בארין: המוכר לא רשמי, לא התייחסת, ציון.

ציון רגב: תראו, צריך להגיד רגע לגבי המוכר שאינו רשמי.

ציון רגב: זה עולה פה הרבה מאוד.

ציון רגב: אמרה את זה יפה.

ציון רגב: עיריית ירושלים לא יכולה חוקית לעשות דברים מסוימים בבתי ספר שהם מוכר שאינו רשמי.

ציון רגב: בית ספר רשמי, כשהמבנה הוא באחריות ובבעלות העירייה, בין אם היא שוכרת אותו או בין אם היא בונה אותו, אז היא יכולה לשפר תשתיות ולבנות ולשפר ולצייד וכו'.

ציון רגב: בתי ספר מוכר שאינו רשמי, בסופו של דבר הם בתי ספר שהם סמי-פרטיים, יש להם בעלויות.

ציון רגב: לדוגמא, תשתיות אינטרנט.

ציון רגב: אנחנו לא יודעים להביא תשתית אינטרנט לבית ספר או לשלם עבור תשתית אינטרנט של בית ספר שהוא בעצם בית ספר פרטי.

ציון רגב: זה הבעלויות צריכות לעשות, לכן בהיבטים הפיזיים של בתי ספר מוכר שאינו רשמי, לעיריית ירושלים יש מגבלות.

ציון רגב: היא לא יכולה.

ציון רגב: גם אם היינו רוצים, חוקית יש לנו בעיה לעשות את זה.

ציון רגב: צריך להגיד את זה.

ציון רגב: אני רוצה להגיד רגע משהו לגבי האמירה של עו"ד מימון לגבי הנושא של תוכנית ישראלית ותוכנית פלסטינית, ובזה אני אסיים את החלק שלי.

ציון רגב: אני חושב שחלק מהאמירות פה, כדאי לבדוק אותן יותר לעומק.

ציון רגב: נכון שתוכנית החומש, וזה תוכנית ממשלה.

ציון רגב: נכון שהחלטת הממשלה מגדירה דברים נוספים לבתי ספר שבהם נלמדת תוכנית לימודים ישראלית.

ציון רגב: זה חלק מהחלטת הממשלה, ובתי ספר שמלמדים תוכנית ישראלית מקבלים שורה של תמריצים נוספים.

ציון רגב: זו החלטת הממשלה ואנחנו מיישמים אותה.

ציון רגב: עם זאת, רוב רובה של תוכנית החומש פועלת על כל בתי הספר, החינוך הבלתי פורמלי.

ציון רגב: בואו נדבר על עובדים סוציאליים.

ציון רגב: עובדים סוציאליים, אנחנו, עיריית ירושלים הכניסה 34 או 35 עובדים סוציאליים לתוך בתי הספר.

ציון רגב: הקביעה באיזה בית ספר יהיה עובד סוציאלי, היא על פי כמות הנוער הנושר וכמות התלמידים בסיכון, ולא האם זה בית ספר בתוכנית ישראלית או לא בבית ספר בתוכנית ישראלית, לכן אני חושב שחלק מהדברים שנאמרים פה, צריך לבדוק אותם.

ציון רגב: בוודאי ובוודאי שאין החלטה או אפליה או הסתה של תקציבים מעבר למה שמוגדר בתוכנית החומש על פי החוק.

ציון רגב: מעבר לזה אין הסתה לטובת בתי ספר בתוכנית הישראלית.

ציון רגב: עם זאת אני אומר, זה נכון שבתי ספר בתוכנית הישראלית על פי החלטת הממשלה, יש להם סט של תמריצים נוספים.

ציון רגב: אנחנו בהחלט מעודדים את זה ובוודאי לא מפלים בתי ספר שהם לא.

ציון רגב: צריך לזכור, ואני הסברתי את זה לחברים של עיר עמים, אם בודקים את תקציב השיפוצים של מנח"י במזרח ירושלים בקיץ, אז נכון שבמסגרת החלטת הממשלה חלק מהתקציבים הפיזיים הולכים לבתי ספר בתוכנית הישראלית, אבל יש עוד תקציבי עתק שמושקעים בבתי הספר שהם לא בתוכנית הישראלית.

ציון רגב: שוב, מה שאני ממליץ זה לבוא לעשות סיבוב ולראות.

יוסף ג'בארין: אוקיי, אנחנו פשוט צריכים לסיים תוך רבע שעה, לכן הזמן קצר עובר.

יוסף ג'בארין: אני רק אומר, ציון, לגבי ההערה שלך על הבניינים במוכר הלא רשמי.

יוסף ג'בארין: הרי בירושלים המזרחית יש מצב מיוחד, והמצב הזה שבעצם אין מקומות לאותם עשרות אלפי ילדים להיות ברשמי, גם אם הם רוצים בכך, לכן זה מטיל על העירייה כמובן ועל משרד החינוך את החובה לדאוג שהם מצליחים ללמוד מרחוק וגם מקרוב, ולכן העניין הזה של תקשוב אותם בתי ספר מקבל אולי פן שונה מבדרך כלל, שלא לדבר על כך שבכלל הרי הם עושים את העבודה שמלכתחילה הייתה העירייה אמורה לעשות, של לספק מקומות לימודים וכיתות וכדומה, לכן זה שאולי הם חוסכים ממשרד החינוך ומהעירייה עלויות, שלפחות התגמול של העירייה זה פשוט להבטיח את התקשוב של בתי הספר במוכר הלא רשמי.

יוסף ג'בארין: לארה, רצית להוסיף בעניין הזה?

יוסף ג'בארין: אני רוצה גם לשמוע את נציג משרד התקשורת לעניין התשתיות, וחשוב כמובן את עדאל גזאווי מאיחוד ועד ההורים.

יוסף ג'בארין: כן, לארה.

לארה מובארכי: אני אמשיך פשוט מאיפה שעצרת לגבי כל המוכר לא רשמי, והדאגה שלנו באמת שהתלמידים יקבלו את החינוך הטוב להם.

לארה מובארכי: אני אומרת שהמדיניות שלנו היא לחזק את החינוך הרשמי ולמשוך כמה שאפשר תלמידים מהמוכר לא רשמי לחינוך הרשמי, כי אנחנו בטוחים שאצלנו הם יקבלו את החינוך הטוב ביותר, המפוקח ב-100% על ידי העירייה ומשרד החינוך, לכן אני חייבת לציין שבחמש השנים האחרונות, אני לא אתייחס ללפי הרבה שנים, נוספו כ-510 כיתות לימוד חדשות שפתחו 32 מוסדות חינוך חדשים שקלטו 6,000 ילדים.

לארה מובארכי: מאיפה באו הילדים?

לארה מובארכי: אנחנו רואים שהם באים מבתי הספר המוכר לא רשמי.

לארה מובארכי: בשלוש השנים האחרונות כאשר פתחנו בתי ספר ייחודיים, טכנולוגיים, אומנות ומוסיקה ומצטיינים, ראינו שהתלמידים הכי חזקים, מבתי הספר הכי אליטיסטיים במזרח ירושלים, הפרטיים או המוכר לא רשמי, באו לחינוך הרשמי.

לארה מובארכי: חלקם הגדול של בתי הספר החדשים, זה היה תוכנית ישראלית, כי לא יכולנו לתת מענה ייחודי בתוכנית הפלסטינית, אבל זה היצע וביקוש.

לארה מובארכי: אנחנו פשוט ראינו את השטח, שמענו את הצרכים, שמענו את ההורים והבקשות שלהם.

לארה מובארכי: החזון שלהם, שהילד שלהם ישתלב באקדמיה ובתעסוקה ישראלית, לכן זרמנו.

לארה מובארכי: אנחנו כל הזמן דואגים גם לשכור כיתות לימוד, שהשכירות היא לא המענה האופטימלי, אבל אני חושבת שהשכירות היא מענה ביניים כדי גם לא להשאיר ילדים ברחוב, לכן אנחנו גם שוכרים ומקפידים בשכירות שלנו באמת לשכור מבנים ראויים ככל האפשר, עם מרחבים נוספים וחצרות.

לארה מובארכי: באמת אתם מוזמנים לסייר במבנים השכורים שנשכרו בכמה השנים האחרונות, ולראות את הרמה שלהם.

לארה מובארכי: אני אומרת שזה לא אופטימלי אבל זה פתרון ביניים שלא משאיר ילדים ברחובות.

לארה מובארכי: רק הערה קטנה לגבי ה-30,000.

לארה מובארכי: ה-30,000 תלמידים שאנחנו באמת לא כל כך יודעים עליהם, לפחות אנחנו יודעים ש-20,000 נמצאים בחינוך הפרטי של הרשות הפלסטינית במזרח ירושלים.

לארה מובארכי: יש לנו כמה מאות שרשומים במערכת של הרשות, ברשות, ברמאללה, בבית ג'אלה, בית לחם.

לארה מובארכי: תלמידים ירושלמים מחזיקים תעודה כחולה ורשומים שם, ויש את הנושרים.

לארה מובארכי: אנחנו לא מתחבאים מנתוני הנשירה.

לארה מובארכי: אנחנו משקיעים מיליונים בנוסף לתקציבי ממשלה.

לארה מובארכי: העירייה מקצה כל שנה חמישה מיליון שקל לאגף כדי לטפל בילדים בסיכון ומבחינת נשירה.

לארה מובארכי: יש ירידה מאוד משמעותית.

לארה מובארכי: הקורונה, אין ספק שתעלה ותזנק את הנתונים מחדש, אבל אנחנו גם נערכים מחדש לטיפול בילדים נושרים ובסכנת נשירה.

יוסף ג'בארין: לארה, כדי שיהיה לך נתונים מדויקים לגבי הנשירה, את צריכה גם את הנתונים המדויקים לגבי כמה מאותם 30,000 לומדים בשטחי הרשות הפלסטינית, כמה לומדים במסגרות פרטיות שאינם בפיקוח משרד החינוך, לכן הנתונים הללו מאוד חשובים.

יוסף ג'בארין: בטח אנחנו במסקנות הוועדה נבקש התייחסות אליהם.

ציון רגב: דרך אגב, הערה נוספת קטנה בנושא ההסתות.

ציון רגב: חלק מההסתות שדיברה עליהן עו"ד מימון, הולכות, כחמישה מיליון, ההמלצה שלנו, לפחות ללכת לטובת המטרה הזו, הגדלת עובדים סוציאליים, פסיכולוגיים, עובדי מניעת נשירה על מנת להקטין עוד יותר את המספר הזה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, ציון.

יוסף ג'בארין: עאדל גזאווי מאיחוד ועד ההורים של ירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: הקשבת לדברים.

יוסף ג'בארין: אשמח גם לשמוע כמובן את ההתייחסויות שלך.

עאדל גזאווי: אני אתחיל בעניין המחקר שעשו בעיר עמים, שמראה את הפער הזה ואת המצב הקשה שאנחנו נמצאים בו במזרח ירושלים.

עאדל גזאווי: ברגע שאני שומע את יפה או לארה, האנשים האלה, אני מרגיש שהמצב כאילו ממש משתפר בצורה מאוד משמעותית.

עאדל גזאווי: המחקר מראה באמת את הפער ואת המקום שאנחנו נמצאים בו, שהוא באמת רחוק מאוד.

עאדל גזאווי: נכון, ואני מודה בזה, שבאמת יש השתפרות.

עאדל גזאווי: המצב לאט לאט משתפר, אבל עדיין אנחנו בפער מאוד גדול.

עאדל גזאווי: נקודה מאוד חשובה שאני חושב שהיא חסרה מאוד, לא יודע למה תמיד מתייחסים אלינו כאילו שאנחנו גוף שלא כל כך אוהבים אותנו.

עאדל גזאווי: אילו היו באמת משתפים אותנו בכל הנושאים, כי אנחנו אנשים שמייצגים את האנשים בשטח ויודעים את כל הנתונים, לעומת כל מיני אנשים שהם פקידים, שבאמת הם לא כמונו, שחיים בין האנשים.

עאדל גזאווי: את כל הסיפורים, את כל המקרים, את כל העוני, את כל הסבל שאנחנו רואים אותו, אני לא חושב שהם רואים אותו.

עאדל גזאווי: אני אגיד כמה נקודות קטנות.

עאדל גזאווי: במזרח ירושלים, בחורף, הפסקות חשמל.

עאדל גזאווי: זה לא רק שחסר אינטרנט והתשתיות הן ממש במצב מאוד גרוע, אלא גם אין חשמל.

עאדל גזאווי: זה בכלל נושא שאף אחד לא דיבר עליו.

עאדל גזאווי: יש את נושא הטאוג'י שמאוד חשוב.

עאדל גזאווי: התלמידים שלנו בטאוג'י, שנת הלימודים שלהם מתחילה בחודש תשיעי ומסתיימת בסוף חודש שניים, בהתחלת חודש שלוש.

עאדל גזאווי: זה לא שהם מסיימים בחודש שש או שבע, אז הם צפופים בתקופת הלימודים.

עאדל גזאווי: הם עכשיו לומדים מרחוק ואני לא מבין למה באמת לא נתנו להם את העדיפות שיהיו באמת בלימודים לא מרחוק אלא בבתי ספר, כי באמת הם סוג שהם חייבים להבין.

עאדל גזאווי: כמה שהלמידה מרחוק באמת עוזרת, היא לא מספיקה, עם כל הבעיות שכולם יודעים עליהם.

עאדל גזאווי: אני לא רוצה להיכנס לכל הנושאים שהם דיברו עליהם, אם זה החלשת האינטרנט, חוסר הכמות של המחשבים אצל האנשים.

עאדל גזאווי: אנחנו אומרים עוד פעם, כשאנחנו, אנשי שטח, ובאים ההורים, באה אימא ובוכה לנו על המצב, שיש לה שבעה ילדים ובאמת לא עובד בגלל הקורונה, והמצב מאוד השתנה במצב הקורונה, זה ברור וזה ידוע ובמחקרים אצלכם זה הכול מופיע, אבל לא מרגישים שמתייחסים לזה כמו שצריך.

עאדל גזאווי: גם עניין הצפיפות וגם עניין הניקיון.

עאדל גזאווי: באמת המצב משתפר.

עאדל גזאווי: המצב משתפר בגלל שאין תלמידים בכיתות.

עאדל גזאווי: היום חצי מהתלמידים נמצאים בכיתות ורוב בתי הספר סגורים או שחלק מהם.

עאדל גזאווי: הצפיפות היום, אסור יותר מ-20 תלמידים להיות בכיתה, אז הם מחלקים אותם ולא כולם בבית ספר, אז אין צפיפות והניקיון באמת הוא במצב טוב כי חצי מהתלמידים נמצאים.

עאדל גזאווי: ברגע שיחזור המצב והממשלה תיתן אישור שכל התלמידים יחזרו לבתי הספר, יחזור עוד פעם להיות מוזנח, לכלוך, חסר אנשי ניקיון וצפיפות ומחלות, ולא נשכח שאנחנו עכשיו נכנסים לחורף וכולם סוגרים את הכיתות כדי שיהיה להם חם בפנים, ואנחנו נושמים אותו אוויר, ומחלות.

עאדל גזאווי: אני לא יודע אם לקחו את כל הדברים האלה בחשבון ובאמת התייחסו.

עאדל גזאווי: אני חושב שכדאי מאוד לשבת ביחד ולהציג את המראה שאנחנו חיים אותו בין האנשים.

עאדל גזאווי: לצערי לא כולכם חיים אותו.

עאדל גזאווי: הרבה מכם לא רואים ולא נתקלים בבעיות שאנחנו נתקלים בהם.

עאדל גזאווי: אני אומר, תנו לנו את הדחיפה הזו, באמת לתת גם לנו את המקום הנכון כדי באמת להוביל את כל הילדים של מזרח ירושלים למקום טוב.

יוסף ג'בארין: עאדל, מתי לאחרונה נפגשתם עם נציגי העירייה או משרד החינוך או שבכלל אין שיח?

עאדל גזאווי: יש, אבל לא בכמות המספיקה, רק במקרים מאוד חריגים.

עאדל גזאווי: לפעמים זה לוקח לנו מספיק זמן למשוך ולבקש, ועד שבאמת מתאמים לנו את המפגש, זה לא בנוחיות באמת כמו שצריך להיות, כנציגים של כל תושבי מזרח ירושלים.

יוסף ג'בארין: אוקיי, נקודה חשובה.

עאדל גזאווי: יש הרבה נושאים שאני יכול לדבר עליהם, אבל לא רציתי לקחת הרבה מהזמן שלכם.

עאדל גזאווי: דיברתי על כמה נושאים קטנים.

יוסף ג'בארין: לפחות תזכיר עוד נושא שאתה חושב שזה בוער וצריך להתייחס אליו.

עאדל גזאווי: אנשים שלא עובדים היום, אחוז גדול באמת הפסיקו לעבוד, ואני מכיר הרבה אנשים.

עאדל גזאווי: המצב הזה מאוד מטריד.

עאדל גזאווי: אנשים פונים אלי ואני רוצה לעזור להם ואני לא מצליח כי אני לא יודע לספק להם מחשב.

עאדל גזאווי: גם היו מחלקים את הכסף הזה שהיה מיועד לאנשים שיש להם איזו מצוקה או איזו בעיה מסוימת, משפחתית?

עאדל גזאווי: היום המצב השתנה לאנשים, כי הרבה אנשים כבר לא עובדים.

עאדל גזאווי: אלה שהיו נקראים עניים, היום הם עדיין עניים אבל המספר גדל בהרבה.

עאדל גזאווי: הנהלת בית הספר לוקחת את האנשים שמופיעים אצלה, ועל סמך זה באמת הם מחלקים את המחשבים.

עאדל גזאווי: אני חושב שהיום צריך לעשות מחקר חדש ושיתוף פעולה עם כל ועדי ההורים בשכונות, ולדעת באמת איזה אנשים, מגיע להם.

עאדל גזאווי: יש הרבה דברים שבסופו של דבר הם צריכים להיות בשיתוף פעולה עם ועדי ההורים.

עאדל גזאווי: אסתפק במה שאמרתי בינתיים.

עאדל גזאווי: אני מודה לכם, אני מודה לעיר עמים, אני מודה על הדיון הזה ואני באמת מעריך את מה שאתם עושים.

עאדל גזאווי: זה באמת עוזר, להתחיל לחשוב בצורה רצינית על מזרח ירושלים.

עאדל גזאווי: לא נשכח, במזרח ירושלים כולם משלמים את כל החובות שהם צריכים לשלם, אבל תמורה שתצטרך לקבל חזרה, לצערי לא מקבלים.

עאדל גזאווי: לא רוצה להיכנס לכל מיני נושאים של הריסת בתים וכל מיני דברים שבאמת מכניסים את האדם במזרח ירושלים לפינה של לחץ נפשי.

עאדל גזאווי: ההורים שרוצים להוביל את הילדים שלהם למקום טוב ואין להם את היכולת כי אין להם מספיק חינוך או ידע בחומר הלימוד.

עאדל גזאווי: ברגע שיושבים ביחד ומדברים, יכולים באמת להוביל את כל הילדים למקום הרבה יותר טוב.

יוסף ג'בארין: עאדל, לפחות בשכבות שחזרו עד כיתה ד', יש מערך של אספקת ארוחה חמה לבתי הספר בירושלים המזרחית?

עאדל גזאווי: אספקת מנה חמה זה אולי לאלה שיש להם את היום הארוך.

יוסף ג'בארין: כן, כן, זאת הכוונה.

עאדל גזאווי: אני חושב שכן.

עאדל גזאווי: אני באמת לא יודע.

ציון רגב: אם הילדים נמצאים במסגרת יום ארוך, ניצנים, אז יש.

יוסף ג'בארין: לא, התכוונתי למסגרת יום חינוך ארוך.

לארה מובארכי: כן, כן, יום חינוך וגם בתי הספר של החינוך המיוחד.

לארה מובארכי: כולם מקבלים.

יוסף ג'בארין: ירושלים המזרחית נכללת בפרויקט הזה.

לארה מובארכי: יש לנו את בתי הספר לחינוך המיוחד, כולם מקבלים מנה חמה.

לארה מובארכי: יש לנו את בתי הספר היסודיים שמאריכים את יום הלימודים בתוכנית ניצנים מ-א' עד ג', אכן.

לארה מובארכי: בנוסף לזה, בתי הספר העל-יסודיים, אנחנו מעבירים תקציב שנתי לבתי הספר ומבקשים מהם להכין ארוחות בוקר בתוך בתי הספר לתלמידים שבאים ללא סנדוויץ' וחסר להם ממש לחם בבית.

לארה מובארכי: הרבה מנהלים עושים את זה.

לארה מובארכי: אתם יכולים לבדוק ולראות.

עאדל גזאווי: בנוסף, הילדים שבבתי הספר מוכר אינו רשמי, הם כן מעדיפים לעבור לבית ספר רשמי.

עאדל גזאווי: שם משלמים "ים" של כסף, ואין להם מספיק כסף, זו הנקוד העיקרית, אבל אין מקום, אז אנשים שמים את הילדים שלהם בבתי ספר פרטיים ומשלמים הרבה כסף.

עאדל גזאווי: הם במצב מאוד קשה.

עאדל גזאווי: איפה העזרה?

עאדל גזאווי: איך אפשר לעזור לאנשים האלה?

עאדל גזאווי: אני לא מבין.

יוסף ג'בארין: עאדל, מה הערכה שלך לגבי שיעור התלמידים שמצליחים ללמוד מרחוק?

עאדל גזאווי: עם הרבה מאוד בעיות.

יוסף ג'בארין: ולכן מה ההערכה שלך לפי מה שאתה שומע מהשטח?

עאדל גזאווי: אולי 30% מצליחים אבל 70% מתקשים מאוד.

עאדל גזאווי: אפילו יותר מ-70%.

עאדל גזאווי: 80%, יש להם בעיות או שקשה להם ללמוד לבד או שההורים לא יכולים ללוות אותם בלימודים או שאין להם תשתית אינטרנט או שנתקעים כל פעם.

עאדל גזאווי: יכול להיות שיש לו את האינטרנט אבל המורה נתקע בגלל שאין להם אינטרנט, הפסקות חשמל.

עאדל גזאווי: יש הרבה בעיות.

עאדל גזאווי: אם כמה ילדים נמצאים באותו בית ויש להם רק מחשב אחד, איך כולם ילמדו באותו מחשב?

עאדל גזאווי: זה גם בעיה.

עאדל גזאווי: לימוד מרחוק זה באמת הרבה בעיות.

עאדל גזאווי: זה המצב.

עאדל גזאווי: אנחנו צריכים להתמודד עם מה יש.

יוסף ג'בארין: צריך לשפר את המצב.

עאדל גזאווי: נכון.

עאדל גזאווי: צריך לשפר את המצב, לתת את הדחיפה הנכונה.

עאדל גזאווי: תראה, אנחנו חיים את הפער הזה בין מזרח למערב ירושלים, כל כך הרבה שנים, ומדברים באמת שהמצב משתפר.

עאדל גזאווי: אני לא רואה שבאמת המצב ממש משתפר.

עאדל גזאווי: אם כן, באחוז באמת מאוד מאוד קטן.

יוסף ג'בארין: אתה לא חש בשטח את השיפורים.

עאדל גזאווי: בכלל לא, לצערי.

יוסף ג'בארין: אוקיי, תודה עאדל.

יוסף ג'בארין: דובר אחרון, איתן כסיף, מנהל אגף פיקוח ואכיפה, משרד התקשורת, לעניין התשתיות.

איתן כסיף: בוקר טוב.

איתן כסיף: קודם כל אני מוכרח להגיד שמבחינת משרד התקשורת, דין שלושת הילדים שלי שכרגע לומדים בזום, ואני גר בתל אביב, כדין ילדים במזרח ירושלים.

איתן כסיף: ילדים במזרח ירושלים צריכים לקבל לא פחות.

איתן כסיף: הדובר לפניי אמר לי שאנחנו לא מכירים את השטח, אז אולי אנחנו לא חיים שם.

איתן כסיף: אנחנו כן משתדלים כמה שיותר.

איתן כסיף: כמו שנאמר, היינו בשבוע שעבר בסיור בכמה שכונות במזרח ירושלים.

איתן כסיף: בין היתר היינו במרכז הקהילתי באבו תור.

איתן כסיף: נפגשנו עם מנהלי בתי הספר, ואכן יש פער קשה, פער שאני מוכרח להודות שלא היינו מודעים לו עד הסוף, ומה לא היינו מודעים?

איתן כסיף: כי לא הייתה אולי מודעות בציבור לפנות אלינו ולפנות גם לחברות התקשורת.

איתן כסיף: קודם כל, הסתבר לי שהתושבים בכלל לא יודעים שמגיעה להם תשתית אינטרנט לא רק מחברת בזק, אלא יש תחרות.

איתן כסיף: הם יכולים לפנות לחברת הוט.

איתן כסיף: אנחנו הכרחנו את הוט לספק שירות בכל הארץ.

איתן כסיף: מבחינת התושב, זה לא מעניין אם הוט מתחילה לחפור ולפרוס כבלים או נותנת לו את זה באופן אלחוטי.

איתן כסיף: יש אפילו מספר מיוחד למקומות שאין בהם תשתית הוט, שאילצנו את הוט לפרסם מספר טלפון כזה, וגם צוין שיש פלייר בערבית, אז המספר הזה מצוין שם, זה 077-7078407.

איתן כסיף: כל תושב מזרח ירושלים שחפץ בהוט ולא בבזק, מוזמן להתקשר.

איתן כסיף: דבר שני, כיוון שיש איזשהו פער שפה, אז לפני כמה שבועות לקחנו בחור שלנו בשם איאב, דובר ערבית.

איתן כסיף: הושבנו אותו כל יום בין 12:00 ל-14:00 בקו טלפון שהוא יענה לפניות בערבית, של כל תושבי ישראל דוברי ערבית, אז הם מוזמנים לפנות כדי שנדע מהבעיות.

איתן כסיף: המספר שלנו של הקו בערבית זה 03-5198187.

איתן כסיף: כל מי שנתקל בבעיה, אז קודם כל שיפנה לחברת התקשורת.

איתן כסיף: אנחנו רגולטור, אנחנו לא כמו משרד החינוך שמספק מחשבים או משהו אחר, אבל כן חובתנו לדאוג שהחברות תקיימנה את החובות שלהן כלפי תושבי מזרח ירושלים.

יוסף ג'בארין: אז המספר הזה ייחודי לפניות מירושלים המזרחית.

איתן כסיף: לא, הוא ייחודי לפניות בערבית.

יוסף ג'בארין: בכלל.

איתן כסיף: כן.

יוסף ג'בארין: אין מישהו שמופקד ספציפית על התשתיות בירושלים המזרחית.

איתן כסיף: לצערנו אנחנו משרד קטן, אז לא, אבל אנחנו מבטיחים שנתייחס במלוא הרצינות, בין אם הפנייה היא ממזרח ירושלים או מאבו קרינאת במגזר הבדואי או כל מקום אחר.

איתן כסיף: בשביל זה אנחנו מושיבים בחור דובר ערבית שיוכל לדבר עם האנשים בשפתם.

איתן כסיף: לגבי בזק, אז יש גם בעיות בבזק.

איתן כסיף: היו איתנו בסיור גם אנשים בכירים מבזק ומהוט.

איתן כסיף: לגבי בזק, אולי אנשים לא היו מודעים שאם יש תקלה, בזק מחויבת לתקן אותה תוך 24 שעות, אז כן, הייתה מנהלת בית ספר שאמרה שכבר שבוע אין קו.

איתן כסיף: אם אני לא יודע מזה, אני לא יכול לעזור, אבל אם אני יודע, אני אעזור, ואם אני אגלה שחברת התקשורת התרשלה, אנחנו נתייחס לזה במלוא החומרה.

איתן כסיף: יש לי סמכות להטיל עיצומים וכבר עשינו את זה בעבר.

איתן כסיף: לגבי חיבור של בתי ספר לתשתית אינטרנט של בזק, יש תעריף חשכ"ל שבמסגרת מכרז צריך לפנות לבזק ולבקש את הקווים לפי התעריף הזה.

איתן כסיף: אם לא נענים, אז כמובן לפנות אלינו.

איתן כסיף: אני שמחתי לשמוע ולא ידעתי את זה, שבמחשבים שחולקו יש מודמים סלולריים, אבל אם יש אתגרים של קליטה סלולרית במזרח ירושלים, ויש אתגרים לצערי, אז חשוב להבין שהרבה מהם לא נובעים רק מחברות הסלולר, אלא מהתנגדות של תושבים לפריסת אנטנות, אז זה גם איזשהו הליך הסברה שלנו ביחד עם המשרד להגנת הסביבה, להבין שלא רק שאנטנות לא מסכנות את התושבים, אלא להיפך, ככל שאתה יותר קרוב לאנטנה, הטלפון שממנו אתה מדבר, קורן פחות ומסכן אותך פחות.

איתן כסיף: מאוד חשוב להסביר את זה לאוכלוסייה שלא תתנגד לאנטנות ולא שחלילה כמו שראינו במקומות אחרים, אפילו ונדליזם ושריפת אנטנות.

איתן כסיף: לא שאני אומר שזה קרה במזרח ירושלים לאחרונה, אבל מאוד חשוב לשמור על האנטנות לטובת התושבים.

איתן כסיף: תושבי מזרח ירושלים ששומעים אותי, אנחנו לרשותכם, ותיפנו אלינו כדי שנוכל לעזור לכם.

יוסף ג'בארין: איתן, אני רק אומר שעכשיו כשאתם מבינים שיש קושי מיוחד באזור, אני מציע שהמשרד יזום איזושהי עבודה של מיפוי שטח ולראות איפה הקשיים ופשוט רק לחכות, כי אתם יודעים כבר שיש בעיה.

יוסף ג'בארין: במקום שאני אתקשר, אני עכשיו אומר לך, לפי כל הנתונים שאני מקבל, יש קשיי תשתיות משמעותיים בירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: גם משרד החינוך מודע לך, גם העירייה, ואנא מכם להיכנס לנושא הזה ולחייב את הספקים למצוא את הפתרונות.

יוסף ג'בארין: הנתונים מדברים על כך.

יוסף ג'בארין: כמחצית מהתלמידים פשוט לא יכולים בכלל להתחבר בגלל התשתיות, אז הבקשה שלי אליך שבאמת יהיה מהלך יזום לבדוק את הנושא ולהבטיח את התשתיות.

יוסף ג'בארין: אמנם עכשיו יכול להיות שתהיה חזרה, אבל מי יודע, יהיה סגר שלישי?

יוסף ג'בארין: תלמידים ימשיכו ללמוד מרחוק?

יוסף ג'בארין: הקושי הזה בטח יימשך לתקופה הקרובה.

אשרת מימון: וגם מעבר לגדר, שם מאוד חשוב לבדוק.

יוסף ג'בארין: עו"ד מימון מוסיפה את העניין הזה ששליש מהתלמידים הם באזור שהוא מעבר לגדר, אז נבקש בדיקתכם גם למצב שם, כי זה עדיין באחריות משרד החינוך ואחריות המדינה.

איתן כסיף: בסדר גמור.

איתן כסיף: זה בראש סדרי העדיפויות של השר הנדל והמנכ"לית, לירן אבישר-בן חורין.

איתן כסיף: מיפוי יש לנו.

איתן כסיף: שוב, אנחנו רגולטור.

איתן כסיף: אנחנו יכולים כן לעודד את החברות לפרוס ולתת שירותים לתושבים, אבל אני כסמנכ"ל פיקוח יכול לפעול רק ברגע שהתושב פנה לחברה ולא נענה, ואז אנחנו נפעל ביתר שאת אל מול החברה.

יוסף ג'בארין: אני הבנתי את זה, אבל אני מנסה פשוט לחסוך את הביורוקרטיה.

יוסף ג'בארין: התושבים כבר פנו.

יוסף ג'בארין: שמעת את מר גזאווי מדבר במפורש על הקשיים.

יוסף ג'בארין: אם יש לכם את הנתונים, אנחנו נשמח לקבל ונקיים דיון עם הספקים לגבי התשתיות הללו.

איתן כסיף: בסדר גמור.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, איתן.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכל המשתתפים, אנחנו פשוט חייבים לסיים בגלל עוד דיון שיהיה.

יוסף ג'בארין: אני כבר אומר שאני אתייעץ עם חברי הוועדה, ויכול להיות באמת שיש מקום לקיים ישיבת עבודה ביוזמת הוועדה.

יוסף ג'בארין: יש הרבה נושאים שנצטרך להעמיק יותר בהם.

יוסף ג'בארין: תהיה לי הצעה לחברי הוועדה לקיים ישיבת עבודה עם הדוברים שהיו כאן, עם נציגי העירייה, נציגי משרד החינוך, נציגי התושבים והארגונים כדי שנוכל פשוט להעמיק עוד יותר בנושאים שעלו כאן.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכל המשתתפים.

יוסף ג'בארין: אני אסכם ואומר שהוועדה קובעת שבאחריותה של המדינה לספק את השירותים הבסיסיים לאוכלוסייה הערבית הפלסטינית בירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: שמענו בדאגה רבה על המחסור המתמשך של אלפי כיתות לימוד.

יוסף ג'בארין: התוכנית שהוצגה כאן מדברת על תוספת 1,000 כיתות עד 2024 למרות שגם לפי הנתונים של משרד החינוך והעירייה, עדיין יישארו עוד כ-1,000 כיתות בלי מענה, ולכן הדרישה שלנו גם ממשרד החינוך וגם מהעירייה, לדאוג לתוכנית שתבטיח הספקת כל הכיתות החסרות, כי אנחנו רואים גם את המצוקה הקשה בתוך בתי הספר כיום, מה שמעלה את החשש גם מחזרתם של כלל התלמידים לבית הספר נוכח הצפיפות הגדולה, והחשש להדבקה מקורונה.

יוסף ג'בארין: הוועדה גם קובעת שכל הטיה תקציבית לטובת התלמידים בתוכנית הישראלית לעומת תלמידים בתוכנית הלימודית הפלסטינית, היא מהווה אפליה, ולכן אנחנו דורשים שכל הטיה תקציבית תהיה לכלל התלמידים ובאופן שהולם את מספרם היחסי.

יוסף ג'בארין: הוועדה גם קובעת שכל סיוע שיקבלו התלמידים בירושלים המזרחית, ונדרש כאן סיוע רב, הסיוע הזה צריך גם להיות מושקע במקביל גם בתלמידים בשכונות הערביות הפלסטיניות שמעבר לגדר, שם לומדים כשליש מהתלמידים בירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: אני שב ומדגיש את המחסור הקשה הן באמצעי הקצה והן בתשתיות האינטרנט, מה שפוגע באופן קשה בלמידה מרחוק.

יוסף ג'בארין: שמענו בדאגה את הצהרתו של נציג איחוד ועד ההורים של ירושלים המזרחית שמדבר על כך ש-70% עד 80% מהתלמידים אינם יכולים ללמוד בעצם מרחוק במציאות של המחסור הזה.

יוסף ג'בארין: אני חוזר על מה שפתחתי בו.

יוסף ג'בארין: הוועדה תקיים ישיבת עבודה עם האחראים במשרד החינוך, בעירייה, נציגי הארגונים וכמובן נציגי התושבים, בתקופה הקרובה, כדי שנוכל לעמוד מקרוב על ההתקדמות ועל התוכניות בנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכל המשתתפים.

יוסף ג'בארין: תודתי מיוחדת לנציגי עיר עמים והאגודה לזכויות האזרח שהעבירו לנו את הנתונים, וכמובן תודה לכל הנציגים שהשתתפו.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכולם, אני נועל את הישיבה.